PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 11. března 2014,
kterým se stanoví výkonnostní cíle pro síť uspořádání letového provozu a varovné prahové hodnoty na úrovni Evropské unie na druhé referenční období 2015-2019
(Text s významem pro EHP)
(2014/132/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na čl. 11 odst. 3 písm. a) uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 549/2004 vyžaduje, aby byl zřízen systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a služeb sítě. Vyžaduje zejména, aby Komise přijala výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčových oblastech výkonnosti zahrnujících bezpečnost, životní prostředí, kapacitu a efektivitu nákladů. Další pravidla týkající se těchto cílů jsou stanovena prováděcím nařízením Komise (EU) č. 390/2013 (2).
(2)
Je třeba stanovit výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie na druhé referenční období, tj. na období kalendářních let 2015 až 2019 včetně.
(3)
V souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 a s článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 691/2010 (3) jmenovala Komise dne 29. července 2010 orgán pro kontrolu výkonnosti, aby jí byl nápomocen při provádění systému sledování výkonnosti, a zejména při stanovování výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie.
(4)
S cílem usnadnit přijetí výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie pro druhé referenční období provedl orgán pro kontrolu výkonnosti za podpory Komise konzultaci se všemi zúčastněnými stranami uvedenými v čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 ohledně přístupu, který má být uplatněn při stanovování výkonnostních cílů na úrovní Evropské unie, postupů, jimiž mají být tyto cíle stanoveny, a orientačních rozmezí hodnot, kterých mají dosahovat. Tato konzultace zúčastněných stran proběhla v období od 25. ledna 2013 do 3. července 2013. Konzultace se zúčastnil výbor pro kolektivní vyjednávání zřízený rozhodnutím Komise 98/500/ES (4) a své připomínky měly možnost vznést všechny evropské organizace profesního zastoupení zaměstnanců v odvětví civilního letectví.
(5)
Orgán pro kontrolu výkonnosti s přihlédnutím ke konzultaci zúčastněných stran navrhl výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie ve zprávě, která byla dne 27. září 2013 předložena Komisi. Tato zpráva obsahuje předpoklady a důvody, na jejichž základě byly stanoveny navrhované cíle a složení skupin poskytovatelů letových navigačních služeb nebo funkčních bloků vzdušného prostoru působících v podobném provozním a hospodářském prostředí.
(6)
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie stanovené v tomto rozhodnutí jsou v souladu s nařízením (ES) č. 549/2004 a prováděcím nařízením (EU) č. 390/2013. Byly vypracovány s podporou orgánu pro kontrolu výkonnosti. Bylo přihlédnuto ke konzultaci zúčastněných stran a k informacím získaným od manažera struktury vzdušného prostoru zřízeného článkem 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 (5) a článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (6), Evropské agentury pro bezpečnost letectví (EASA) a vnitrostátních dozorových orgánů. Cíle jsou založeny na informacích, které měla Komise a orgán pro kontrolu výkonnosti k dispozici ke dni 17. prosince 2013.
(7)
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie vycházejí z údajů pro členské státy, Norsko a Švýcarsko.
(8)
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti, které jsou stanoveny v tomto rozhodnutí, byly vypracovány ve spolupráci s agenturou EASA. Při schvalování přijatelných způsobů průkazu a poradenského materiálu podle prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 EASA dále upřesní vymezení kategorií nástroje analýzy rizika (RAT), aby bylo zajištěno harmonizované použití výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti, zejména s ohledem na vymezení kategorie C (schopnost poskytovat bezpečné služby v oblasti uspořádání letového provozu (ATM), avšak v omezeném rozsahu). EASA byla také konzultována ohledně výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie v ostatních klíčových oblastech výkonnosti s cílem zajistit soulad s prvořadými cíli bezpečnosti.
(9)
Výkonnostní cíle na úrovní Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se životního prostředí musí být stanoveny na základě úrovní výkonnosti dosažených v roce 2012 vypočítaných orgánem pro kontrolu výkonnosti, konkrétně 3,17 % u průměrné horizontální efektivity traťových letů v rámci skutečné dráhy letu a 5,15 % u průměrné horizontální efektivity traťových letů v rámci dráhy letu podle posledního podaného letového plánu.
(10)
V každém roce referenčního období by měl výkonnostní cíl na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity měřený jako průměrné zpoždění na trati z důvodů uspořádání toku letového provozu (ATFM) odpovídat výkonnostnímu cíli na úrovni Evropské unie pro rok 2014 s přihlédnutím k prognóze provozu na druhé referenční období.
(11)
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů by měly být v každém roce referenčního období vyjádřeny v reálných hodnotách za použití hodnot z roku 2009 (EUR2009), aby byla mimo jiné zajištěna možnost srovnání s úrovní výkonnosti dosaženou v předchozím referenčním období.
(12)
Očekávané zlepšení efektivity nákladů ve druhém referenčním období by se mělo měřit na základě stanovených nákladů v roce 2014, které dosáhly 6,242 milionu EUR (7) v EUR2009. Na základě nejnovějších předpokladů týkajících se provozu pro rok 2014 (8) by výchozí hodnota stanovených jednotkových nákladů měla dosahovat 58,09 EUR v EUR2009. Cíl v oblasti efektivity nákladů by tedy měl stanovit snížení stanovených jednotkových nákladů ve druhém referenčním období o 3,3 % ročně. Výchozí hodnota 58,09 EUR v EUR2009 je vyšší než výkonnostní cíl na úrovni Evropské unie stanovený na rok 2014 ve výši 53,92 EUR v EUR2009, protože předpokládaný objem letového provozu v roce 2014 je nižší než objem, se kterým se původně počítalo v rozhodnutí Komise 2011/121/EU (9).
(13)
Předpoklady týkající se letového provozu na druhé referenční období byly převzaty ze scénáře vývoje s nízkým letovým provozem v rámci nejnovější prognózy služby STATFOR zveřejněné 30. září 2013, která počítá s průměrným ročním nárůstem letového provozu o 1,2 %. Dlouhodobá prognóza do konce roku 2019 však s sebou nese určitý stupeň nejistoty. Z tohoto důvodu by měla Komise v souvislosti se zprávou Komise pro Výbor pro jednotné nebe uvedené v čl. 18 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 tyto předpoklady týkající se letového provozu v roce 2016 přezkoumat s ohledem na nejnovější dostupné prognózy služby STATFOR. Na základě tohoto přezkumu může Komise v odůvodněných případech rozhodnout o revizi výkonnostních cílů na úrovni Evropské unii na kalendářní roky 2017 až 2019 v souladu s čl. 17 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení.
(14)
Stanovené referenční náklady pro druhé referenční období se podle prognózy budou snižovat v průměru o 2,1 % ročně.
(15)
Kromě výkonnostních cílů na úrovni Evropské unie je nutné stanovit varovné prahové hodnoty, při jejichž překročení může dojít ke spuštění varovných mechanismů uvedených v prováděcím nařízení (EU) č. 390/2013.
(16)
V souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 390/2013 se místní cíle nemusí nutně rovnat výkonnostním cílům na úrovni Evropské unie. Měly by s těmito výkonnostními cíli na úrovni Evropské unie být v souladu a odpovídajícím způsobem přispívat k jejich dosažení. Plán výkonnosti, který má být podle prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 vypracován na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru, by měl tento požadavek souladu a odpovídajícího příspěvku k dosažení cílů odrážet.
(17)
Toto rozhodnutí by mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení, aby se usnadnilo vypracování plánů výkonnosti podle kapitoly II prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
(18)
Opatření stanovená v tomto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti
1. Na druhé referenční období jsou výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se bezpečnosti stanoveny v odstavcích 2 a 3.
2. Výkonnostními cíli na úrovni Evropské unie týkající se efektivnosti řízení bezpečnosti uvedené v bodě 1.1 písm. a) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 jsou tyto cíle:
a)
vnitrostátní dozorové orgány dosáhnou nejpozději do 31. prosince 2019 alespoň úrovně C (10) u všech cílů řízení („bezpečnostní politika a cíle bezpečnosti“, „řízení bezpečnostních rizik“, „zajištění bezpečnosti“, „prosazování bezpečnosti“ a „kultura bezpečnosti“);
b)
nejpozději do 31. prosince 2019 dosáhnou poskytovatelé letových navigačních služeb alespoň úrovně D u cílů řízení „bezpečností politika a cíle bezpečnosti“, „řízení bezpečnostních rizik“, „zajištění bezpečnosti“ a „prosazování bezpečnosti“ a alespoň úrovně C u cíle řízení „kultura bezpečnosti“.
3. Výkonnostními cíli na úrovni Evropské unie pro uplatňování klasifikace závažnosti uvedené v bodu 1.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 jsou tyto cíle:
a)
do 31. prosince 2017 a každý následující rok až do konce druhého referenčního období členské státy prostřednictvím vnitrostátních dozorových orgánů zajistí, aby byla shromážděna a oznámena agentuře EASA „celková závažnost ATM“ stanovená pomocí metodiky nástroje analýzy rizika (RAT) pro klasifikaci alespoň 80 % ročně oznámených porušení minim rozstupů a narušení dráhy v kategoriích A (vážné incidenty), B (velké incidenty) a C (významné incidenty) (11);
b)
do 31. prosince 2017 a nejpozději do roku 2019 členské státy prostřednictvím vnitrostátních dozorových orgánů zajistí, aby byla shromážděna a oznámena agentuře EASA „celková závažnost ATM“ stanovená pomocí metodiky nástroje analýzy rizika (RAT) pro klasifikaci alespoň 80 %, respektive 100 % každoročně oznámených událostí týkajících se ATM v kategoriích AA (úplná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM), A (závažná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM), B (částečná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM) a C (schopnost poskytovat bezpečné služby ATM, avšak v omezeném rozsahu);
c)
do 31. prosince 2017 a nejpozději do roku 2019 oznámí poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům „základní závažnost ATM“ pomocí metodiky nástroje analýzy rizika (RAT) pro klasifikaci alespoň 80 %, respektive 100 % každoročně oznámených porušení minim rozstupů a narušení dráhy v kategoriích A (vážné incidenty), B (velké incidenty) a C (významné incidenty);
d)
do 31. prosince 2017 a nejpozději do roku 2019 oznámí poskytovatelé letových navigačních služeb vnitrostátním dozorovým orgánům „základní závažnost ATM“ pomocí metodiky nástroje analýzy rizika (RAT) pro klasifikaci alespoň 80 %, respektive 100 % každoročně oznámených událostí týkajících se ATM v kategoriích AA (úplná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM), A (závažná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM), B (částečná neschopnost poskytovat bezpečné služby ATM) a C (schopnost poskytovat bezpečné služby ATM, avšak v omezeném rozsahu).
Článek 2
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se životního prostředí
Výkonnostními cíli na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se životního prostředí jsou na druhé referenční období tyto cíle:
1)
průměrná horizontální efektivita traťových letů dosahuje alespoň 2,6 % v roce 2019 v rámci skutečné dráhy letu podle bodu 2.1 písm. a) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013;
2)
průměrná horizontální efektivita traťových letů dosahuje alespoň 4,1 % v roce 2019 v rámci dráhy letu podle posledního podaného letového plánu podle bodu 2.1 písm. b) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
Článek 3
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se kapacity na druhé referenční období odpovídají průměrnému zpoždění na trati z důvodu uspořádání toku letového provozu (ATFM) na let podle bodu 3.1 oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013, které nepřesáhne 0,5 minuty na let za každý kalendářní rok.
Článek 4
Výkonnostní cíl na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů
Výkonnostní cíle na úrovni Evropské unie v klíčové oblasti výkonnosti týkající se efektivity nákladů na druhé referenční období odpovídají průměrným stanoveným jednotkovým nákladům na traťové navigační služby podle bodu 4.1 písm. a) oddílu 1 přílohy I prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 vyjádřeným v reálných hodnotách EUR2009 ve výši 56,64 EUR v roce 2015, 54,95 EUR v roce 2016, 52,98 EUR v roce 2017, 51,00 EUR v roce 2018 a 49,10 EUR v roce 2019.
Článek 5
Předpoklady
Toto rozhodnutí vychází z předpokladů uvedených v příloze.
Článek 6
Varovné prahové hodnoty
1) V případě, že se v daném kalendářním roce skutečný provoz zaznamenaný orgánem pro kontrolu výkonnosti odchýlí od předpokladů týkajících se provozu uvedených v příloze o více než 10 %, může být spuštěn varovný mechanismus na úrovni Evropské unie uvedený v čl. 19 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
2) V případě, že se v daném kalendářním roce skutečný provoz zaznamenaný orgánem pro kontrolu výkonnosti odchýlí od prognóz provozu stanovených v příslušném plánu výkonnosti uvedeném v kapitole III prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013 o více než 10 %, může být spuštěn místní varovný mechanismus uvedený v čl. 19 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 390/2013.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 11. března 2014.
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE
z dne 11. marca 2014
o vzpostavitvi vseevropskih ciljev uspešnosti za mrežo za upravljanje zračnega prometa in mejnih vrednosti opozarjanja za drugo referenčno obdobje 2015-2019
(Besedilo velja za EGP)
(2014/132/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (1) in zlasti točke (a) člena 11(3) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (ES) št. 549/2004 določa, da se mora vzpostaviti načrt izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in omrežne storitve. Zlasti določa, da mora Komisija sprejeti vseevropske cilje uspešnosti za ključna področja uspešnosti glede varnosti, okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti. Dodatna pravila v zvezi s temi cilji so določena v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 390/2013 (2).
(2)
Zdaj bi bilo treba določiti vseevropske cilje uspešnosti za drugo referenčno obdobje, ki obsega koledarsko obdobje od leta 2015 do vključno leta 2019.
(3)
Komisija je 29. julija 2010 v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 549/2004 in členom 3 Uredbe Komisije (EU) št. 691/2010 (3) imenovala organ za oceno uspešnosti, ki ji pomaga pri izvajanju načrta izvedbe in zlasti pri določanju vseevropskih ciljev uspešnosti.
(4)
Za pospešitev sprejetja vseevropskih ciljev uspešnosti za drugo referenčno obdobje se je organ za oceno uspešnosti ob podpori Komisije z vsemi deležniki iz člena 10(3) Uredbe (ES) št. 549/2004 posvetoval o pristopu za določitev vseevropskih ciljev uspešnosti, o postopkih, po katerih naj bi se določili, in o njihovem okvirnem obsegu. To posvetovanje z deležniki je potekalo od 25. januarja 2013 do 3. julija 2013. Na njem je sodeloval Odbor za sektorski dialog, ki je bil ustanovljen v skladu s Sklepom Komisije 98/500/ES (4), vsi evropski predstavniški organi strokovnega osebja sektorja civilnega letalstva pa so lahko podali svoje pripombe.
(5)
Organ za oceno uspešnosti je ob upoštevanju posvetovanj z deležniki v poročilu, ki ga je 27. septembra 2013 predstavil Komisiji, predlagal vseevropske cilje uspešnosti. V poročilu so predstavljene predpostavke in utemeljitev, ki so podlaga za predlagane cilje in sestavo skupin izvajalcev navigacijskih služb zračnega prometa ali funkcionalnih blokov zračnega prostora, umeščenih v podobno delovno in gospodarsko okolje.
(6)
Vseevropski cilji uspešnosti iz tega sklepa so v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 in Izvedbeno uredbo (EU) št. 390/2013. Pripravljeni so bili ob pomoči organa za oceno uspešnosti. Upoštevana so bila posvetovanja z deležniki ter prispevki upravitelja omrežja, vzpostavljenega s členom 6 Uredbe (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (5) in členom 3 Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011 (6), Evropske agencije za varnost v letalstvu (EASA) in nacionalnih nadzornih organov. Cilji temeljijo na informacijah, ki sta jih imela Komisija in organ za oceno uspešnosti na voljo do 17. decembra 2013.
(7)
Vseevropski cilji uspešnosti temeljijo na podatkih za države članice, Norveško in Švico.
(8)
Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede varnosti iz tega sklepa so bili pripravljeni v sodelovanju z EASA. Slednja mora pri sprejemanju sprejemljivih postopkov usklajevanja in navodil v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 390/2013 dodatno pojasniti opredelitve kategorij orodja za analizo tveganja (RAT), da bi zagotovila usklajeno rabo vseevropskih ciljev uspešnosti na ključnem področju uspešnosti glede varnosti, zlasti v zvezi z opredelitvijo za kategorijo C (zmožnost zagotavljanja varnih, vendar slabših storitev upravljanja zračnega prometa). Z EASA je potekalo tudi posvetovanje o vseevropskih ciljih uspešnosti za druga ključna področja uspešnosti z namenom zagotavljanja skladnosti s prevladujočimi varnostnimi cilji.
(9)
Vseevropske cilje uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede okolja je treba določiti na podlagi ravni uspešnosti, doseženih leta 2012, ki jih je izračunal organ za oceno uspešnosti, in sicer 3,17 % za povprečno horizontalno preletno učinkovitost letov za dejansko pot leta in 5,15 % za povprečno horizontalno preletno učinkovitost letov za zadnji oddani načrt poti leta.
(10)
Za vsako leto v referenčnem obdobju bi se moral vseevropski cilj uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede zmogljivosti, ki je izmerjen kot povprečna preletna zamuda upravljanja pretoka zračnega prometa (ATFM), ujemati z vseevropskim ciljem uspešnosti za leto 2014, pri čemer bi bilo treba upoštevati predviden promet za drugo referenčno obdobje.
(11)
Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti za vsako leto referenčnega obdobja bi morali biti izraženi v realni vrednosti (osnova EUR2009), da bi se med drugim omogočile primerjave ravni uspešnosti v prejšnjem referenčnem obdobju.
(12)
Predvideno izboljšanje stroškovne učinkovitosti za drugo referenčno obdobje bi bilo treba meriti na podlagi določenih stroškov za leto 2014 v višini 6,242 milijarde EUR (7), izraženih v realni vrednosti (osnova EUR2009). Na podlagi zadnjih predpostavk v zvezi s prometom za leto 2014 (8) bi morala biti izhodiščna vrednost za določene stroške na enoto 58,09 EUR, izražena v realni vrednosti (osnova EUR2009). Tako bi moral cilj stroškovne učinkovitosti v drugem referenčnem obdobju zagotoviti 3,3-odstotno znižanje določenih stroškov na enoto na leto. Izhodiščna vrednost 58,09 EUR, izražena v realni vrednosti (osnova EUR2009), je višja od vrednosti vseevropskega cilja uspešnosti v višini 53,92 EUR, izražene v realni vrednosti (osnova EUR2009), ki je bila določena za leto 2014, ker je predviden obseg prometa za leto 2014 manjši, kot je bilo sprva predpostavljeno v Sklepu Komisije 2011/121/EU (9).
(13)
Predpostavke v zvezi s prometom za drugo referenčno obdobje izhajajo iz scenarija za slab primer zadnje napovedi službe Eurocontrola za statistiko in napovedi (STATFOR), ki je bila objavljena 30. septembra 2013 in v kateri je navedena 1,2-odstotna povprečna letna rast prometa. Vendar je pri dolgoročni napovedi do konca leta 2019 določena stopnja negotovosti. Zato bi morala Komisija do leta 2016 v okviru svojega poročila Odboru za enotno nebo iz člena 18(4) Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013 pregledati te predpostavke v zvezi s prometom glede na zadnjo napoved STATFOR. Na podlagi tega pregleda se lahko Komisija po potrebi odloči za spremembo vseevropskih ciljev uspešnosti za koledarsko obdobje med letoma 2017 in 2019 v skladu s točko (a) člena 17(1) navedene uredbe.
(14)
Ustrezni določeni stroški za drugo referenčno obdobje naj bi se v povprečju znižali za 2,1 % na leto.
(15)
Poleg vseevropskih ciljev uspešnosti bi bilo treba določiti mejne vrednosti opozarjanja, po prekoračitvi katerih se lahko sprožijo mehanizmi za opozarjanje iz Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013.
(16)
V skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 390/2013 ni nujno, da so lokalni cilji enaki vseevropskim ciljem uspešnosti. Morali bi pa biti združljivi z njimi in k njim ustrezno prispevati. Ta združljivost in ustrezni prispevek bi se morala kazati v načrtu izvedbe, ki ga je treba v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 390/2013 pripraviti na ravni funkcionalnega bloka zračnega prostora.
(17)
Ta sklep bi moral začeti veljati na dan objave z namenom, da se spodbudi priprava načrtov izvedbe v skladu s poglavjem II Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013.
(18)
Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za enotno nebo -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede varnosti
1. Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede varnosti za drugo referenčno obdobje se določijo v odstavkih 2 in 3.
2. Vseevropska cilja uspešnosti za učinkovitost obvladovanja varnostnega tveganja iz točke 1.1(a) oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013 sta:
(a)
nacionalni nadzorni organi najpozneje do 31. decembra 2019 za vse cilje upravljanja dosežejo vsaj raven C (10) („varnostna politika in cilji“, „obvladovanje varnostnega tveganja“, „zagotavljanje varnosti“, „spodbujanje varnosti“ in „kultura varnosti“);
(b)
izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa najpozneje do 31. decembra 2019 dosežejo vsaj raven D za cilje upravljanja „varnostna politika in cilji“, „obvladovanje varnostnega tveganja“, „zagotavljanje varnosti“ in „spodbujanje varnosti“ ter vsaj raven C za cilj upravljanja „kultura varnosti“.
3. Vseevropski cilji uspešnosti za uporabo klasifikacije resnosti iz točke 1.1(b) oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013 so:
(a)
države članice prek svojih nacionalnih nadzornih organov do 31. decembra 2017 in vsako naslednje leto do konca drugega referenčnega obdobja zagotovijo zbiranje podatkov in poročanje EASA o resnosti za „ATM Overall“, ki se določi z metodologijo orodja za analizo tveganja (RAT) za klasifikacijo vsaj 80 % primerov izgube minimalnega razdvajanja in nedovoljenih vdorov na vzletno-pristajalno stezo, o katerih se poroča na letni ravni, s kategorijami A (resni incidenti), B (večji incidenti) in C (znatni incidenti) (11);
(b)
do 31. decembra 2017 in najpozneje do leta 2019 države članice prek svojih nacionalnih nadzornih organov zagotovijo zbiranje podatkov in poročanje EASA o resnosti za „ATM Overall“, ki se določi z metodologijo orodja za analizo tveganja (RAT), in sicer za klasifikacijo vsaj 80 % oziroma 100 % dogodkov, povezanih z upravljanjem zračnega prometa, o katerih se poroča na letni ravni, s kategorijami AA (popolna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa), A (resna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa), B (delna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa) in C (zmožnost zagotavljanja varnih, vendar slabših storitev upravljanja zračnega prometa);
(c)
do 31. decembra 2017 in najpozneje do leta 2019 izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa poročajo nacionalnim nadzornim organom o resnosti za „ATM Ground“, ki se določi z uporabo metodologije orodja za analizo tveganja (RAT), in sicer za klasifikacijo najmanj 80 % oziroma 100 % primerov izgub minimalnega razdvajanja in nedovoljenih vdorov na vzletno-pristajalno stezo, o katerih se poroča na letni ravni, s kategorijami A (resni incidenti), B (večji incidenti) in C (znatni incidenti);
(d)
do 31. decembra 2017 in najpozneje do leta 2019 izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa nacionalnim nadzornim organom poročajo o resnosti za „ATM Ground“, ki se določi z metodologijo orodja za analizo tveganja (RAT), in sicer za klasifikacijo vsaj 80 % oziroma 100 % dogodkov, povezanih z upravljanjem zračnega prometa, o katerih se poroča na letni ravni, s kategorijami AA (popolna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa), A (resna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa), B (delna nezmožnost zagotavljanja varnih storitev upravljanja zračnega prometa) in C (zmožnost zagotavljanja varnih, vendar slabših storitev upravljanja zračnega prometa).
Člen 2
Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede okolja
Vseevropska cilja uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede okolja za drugo referenčno obdobje sta:
1.
povprečna horizontalna preletna učinkovitost leta je vsaj 2,6 % v letu 2019 za dejansko pot leta, kakor je opredeljena v točki 2.1(a) oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013;
2.
povprečna horizontalna preletna učinkovitost leta je vsaj 4,1 % v letu 2019 za zadnji oddani načrt poti leta, kakor je opredeljena v točki 2.1(b) oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013.
Člen 3
Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede zmogljivosti
Za drugo referenčno obdobje je vseevropski cilj uspešnosti, da za vsako koledarsko leto za ključno področje uspešnosti glede zmogljivosti povprečna preletna zamuda upravljanja pretoka zračnega prometa (ATFM) na let, kakor je opredeljena v točki 3.1 oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013, ne znaša več kot 0,5 minute na let.
Člen 4
Vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti
Za drugo referenčno obdobje so vseevropski cilji uspešnosti za ključno področje uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti povprečni določeni stroški na enoto na ravni Unije za preletne navigacijske službe zračnega prometa, kakor so opredeljene v točki 4.1(a) oddelka 1 Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013, in izraženi v realni vrednosti (osnova EUR2009), in sicer v višini 56,64 EUR za leto 2015, 54,95 EUR za leto 2016, 52,98 EUR za leto 2017, 51,00 EUR za leto 2018 in 49,10 EUR za leto 2019.
Člen 5
Predpostavke
Ta sklep temelji na predpostavkah iz Priloge.
Člen 6
Mejne vrednosti opozarjanja
1. Če dejanski promet, ki ga je zabeležil organ za oceno uspešnosti, v danem koledarskem letu od predpostavke v zvezi s prometom iz Priloge odstopa za vsaj 10 %, se lahko sproži vseevropski mehanizem za opozarjanje iz člena 19(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013.
2. Če dejanski promet, ki ga je zabeležil organ za oceno uspešnosti, v danem koledarskem letu od predvidenega prometa iz načrta izvedbe iz poglavja III Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013 odstopa za vsaj 10 %, se lahko sproži lokalni mehanizem za opozarjanje iz člena 19(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013.
Člen 7
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 11. marca 2014