NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1072/2012
ze dne 14. listopadu 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 16. února 2012 informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“, „Čína“ nebo „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který byl dne 3. ledna 2012 podán jménem výrobců v EU (dále jen „žadatelé“) představujících více než 30 % celkové výroby keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Komise vyrozuměla rovněž výrobce v Ruské federaci, která byla v oznámení o zahájení řízení navržena jako možná srovnatelná země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli v oznámení o zahájení řízení vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011. Tyto informace Komisi umožňují v souladu s článkem 17 základního nařízení rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vzorky vybrat.
(5)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii, kterých se týká toto řízení, bylo v oznámení o zahájení řízení oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala předběžně vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při předběžném výběru byly použity informace, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje, velikosti, zeměpisné poloze v Unii a segmentu výrobků dotyčných výrobců. Vzorek zahrnoval šest výrobců v Unii, kteří pokrývají všechny hlavní typy výrobku a kteří se nacházejí v pěti členských státech, přičemž dva výrobci patřili k malým a středním podnikům. Na tento předběžný vzorek připadalo více než 15 % odhadované celkové výroby v Unii. Jeden z výrobců zařazených do předběžného vzorku si však nepřál být součástí vzorku a několik zúčastněných stran uvedlo, že byl opomenut členský stát s velkými objemy výroby, který by měl být zařazen do reprezentativního vzorku. Vzhledem k těmto skutečnostem Komise předběžný vzorek změnila a výsledný konečný vzorek zahrnoval sedm výrobců v Unii, kteří pokrývají všechny hlavní typy výrobku a kteří se nacházejí v šesti členských státech, z toho dva výrobci byli malými a středními podniky. Tento vzorek představoval více než 20 % odhadované celkové výroby v Unii.
(6)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo přibližně 400 vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin, na něž připadá přes 60 % celkového vývozu. Na základě obdržených informací vybrala Komise předběžně vzorek pěti vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie a vyzvala všechny vyvážející výrobce, kteří byli Komisi známi, aby se k navrhovanému vzorku vyjádřili. Dva vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do předběžného vzorku, poté své informace pro výběr vzorku opravili, takže jejich objem vývozu nepostačoval pro zařazení do vzorku. Komise posléze vybrala konečný vzorek s aktualizovanými pěti největšími společnostmi, pokud jde o objem vývozu. Na společnosti zařazené do vzorku připadá téměř 20 % vývozu všech spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie.
(7)
Do konečného vzorku byly zařazeny tyto společnosti nebo jejich skupiny:
a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
c)
CHL International Ltd a společnosti, které jsou s ní ve spojení,
d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited a společnosti, které jsou s ní ve spojení („Niceton“), a
e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Jedna společnost výběr společností zařazených do vzorku zpochybnila a uvedla, že měla být zahrnuta do vzorku. Tato společnost tvrdila, že její zařazení nepovede k nepřiměřenému počtu společností zařazených do vzorku, ani nezpůsobí průtahy při šetření, zejména vzhledem k tomu, že tato společnost je poměrně malým vývozcem. Společnost dále uvedla, že je v zahraničním vlastnictví a že v případě, že nebude do vzorku zařazena, nebude tento reprezentativní.
(9)
Komise připomíná, že se v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení výběr společností zařazených do vzorku uskutečnil na základě největších objemů s přihlédnutím k počtu výrobců, jenž mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Vzhledem ke skutečnosti, že společnost je poměrně malým vývozcem, nemělo by její zařazení do vzorku žádný přínos pro jeho reprezentativnost, pokud jde o vyvážený objem. Podotýká se rovněž, že se společnost přihlásila velmi pozdě - čtyři měsíce poté, co byli všichni vyvážející výrobci informováni o výběru konečného vzorku, a rovněž po provedení inspekcí na místě v prostorách vybraných společností. Žádost o zařazení do vzorku byla proto zamítnuta.
(10)
Ve lhůtě pro zaslání odpovědí pro výběr vzorku odpovědělo a spolupráci při řízení nabídlo více než šedesát dovozců, kteří nejsou ve spojení. Z těchto společností bylo pět zařazeno do vzorku. Těchto pět dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo vybráno na základě objemu a hodnoty dovozu a dalšího prodeje v Unii, zeměpisné polohy, obchodního modelu a segmentu výrobků. Společnosti zařazené do vzorku odpovídaly největším reprezentativním objemům a nejvyšší hodnotě dovozu a dalšího prodeje v Unii, jež mohly být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumány. Podle údajů nahlášených ve fázi výběru vzorku na ně připadalo přibližně 6 % dovozu dotčeného výrobku během období šetření.
(11)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, kteří o to požádali, a čínským orgánům.
(12)
O zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují, požádalo jedenáct čínských vyvážejících výrobců nebo jejich skupin. Do vzorku byli zařazeni tři z těchto žadatelů, zatímco zbylých osm nikoli. Jeden z těchto vyvážejících výrobců, který nebyl zařazen do vzorku, svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství následně stáhl, přičemž ponechal žádost o individuální zacházení. Zbývající dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři další společnosti, které nebyly do vzorku zařazeny, požádali pouze o individuální zacházení.
(13)
Komise zaslala dotazníky pěti vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku a téměř 300 dalším vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to požádali. Dotazníky byly mimoto zaslány sedmi výrobcům v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, pěti dovozcům zařazeným do vzorku, čtyřem sdružením maloobchodníků a distributorů a rovněž jednotlivým maloobchodníkům a distributorům, kteří o to požádali. Dotazníky byly zaslány taktéž vyvážejícím výrobcům v Indii, Turecku, Brazílii, Thajsku a Rusku, které byly zvažovány jako možné vhodné srovnatelné země.
(14)
Odpověď zaslalo třináct vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin a tři výrobci z možných srovnatelných zemí (Brazílie, Thajsko a Rusko). Odpovědi na dotazník zaslalo rovněž sedm výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a pět dovozců zařazených do vzorku. Odpověď na dotazník zaslal i jeden maloobchodník, jeden distributor a dvě sdružení maloobchodníků a distributorů.
(15)
Komise mimoto obdržela podání od více než 20 dovozců, kteří nejsou ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem, několika maloobchodníků, poskytovatele marketingových programů a čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz lehkých průmyslových výrobků a umělecko-řemeslných výrobků (dále jen „CCCLA“).
(16)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a) Výrobci v Unii
(17)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách sedmi výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
(18)
Výrobci v Unii zařazeni do vzorku a rovněž ostatní spolupracující výrobci v Unii na základě ustanovení článku 19 základního nařízení požádali, aby byly údaje o jejich totožnosti považovány za důvěrné. Tvrdili, že by zveřejnění jejich totožnosti mohlo vést k riziku značných nepříznivých dopadů.
(19)
Někteří žádající výrobci v Unii zásobují odběratele v Unii, kteří pořizují výrobky rovněž z Číny, takže mají z tohoto dovozu přímý prospěch. Žadatelé proto měli za to, že se nacházejí v citlivém postavení, jelikož někteří jejich zákazníci by nemuseli s podáním podnětu týkajícího se údajného dumpingu působícího újmu či s jeho podporou souhlasit. Z tohoto důvodu se domnívali, že hrozí odvetná opatření ze strany některých jejich zákazníků. Někteří žádající výrobci v Unii mimoto vyváželi rovněž do Číny. Tyto společnosti usuzovaly, že by podání podnětu týkajícího se údajného dumpingu působícího újmu nebo jeho podpora mohly představovat hrozbu pro jejich obchodování v Číně. Žádosti bylo vyhověno, jelikož se považovala za dostatečně odůvodněnou.
(20)
Zástupci některých vyvážejících výrobců, CCCLA a někteří dovozci, kteří nejsou ve spojení, uvedli, že nemohli náležitě uplatnit své právo na obhajobu, jelikož nebyla zveřejněna totožnost žadatelů a subjektů, které podnět podpořily. Tvrdili, že za těchto okolností se strany nemohly vyjádřit k situaci, podstatné újmě, tomu, zda mohli být výrobci vyloučeni z výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení, a/nebo reprezentativnosti vzorku. Podotýká se však, že Komise zajistila, aby bylo možné tyto otázky ověřit a zabývat se jimi ve spisech, do nichž mohly zúčastněné strany nahlížet, jako je korespondence se zúčastněnými stranami, prostřednictvím připomínek k situaci a výběru vzorku a vyžádáním si náležitě zdokumentovaných podání ostatních stran. Žádost byla proto zamítnuta.
b) Vyvážející výrobci v ČLR
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (dále jen „Hunan Hualian“)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (dále jen „Guangxi Sanhuan“)
-
CHL International Ltd a CHL Porcelain Industries Ltd (dále jen „CHL“)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited a obchodník, který je ve spojení s těmito společnostmi a který má sídlo v Hongkongu, Niceton International Limited (dále jen „Niceton“)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd a Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (dále jen „Grand Collection“)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
c) Dovozci v Unii
-
Symbol srl, Treviso, Itálie
-
Metro AG, Düsseldorf, Německo
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Německo
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Rakousko
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Švýcarsko
d) Vyvážející výrobce ve srovnatelné zemi
(21)
Spolupracující brazilský výrobce požádal, aby byly údaje o jeho totožnosti považovány za důvěrné, jelikož by jejich zveřejnění mohlo mít značné nepříznivé dopady na jeho podnikání. Žádost se považovala za odůvodněnou, a bylo jí tudíž vyhověno.
3. Období šetření
(22)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(23)
Žadatelé uvedli, že by se období pro posouzení újmy mělo o rok prodloužit a mělo by začínat v roce 2007, zatímco CCCLA tvrdila, že by se mělo o rok zkrátit a začínat až v roce 2009. První žádosti nebylo vyhověno, jelikož nic ve spisu nedokládalo, že by posuzované období v délce pěti let lépe zohledňovalo trendy, jak uváděli žadatelé. Co se týká druhé žádosti, CCCLA odkázala obecně na judikaturu WTO, podle níž nemohou členové WTO zvolit základ, který vede k pouhému srovnání koncových stavů, a může-li změna základního roku snadno zvrátit zjištění týkající se újmy, může být pro člena WTO problematické zjistit existenci podstatné újmy. Šetřením však bylo prokázáno, že by zkrácení posuzovaného období v tomto případě vedlo k zbytečně krátkému období analýzy, jež by navíc vzhledem k dopadům hospodářské krize na některé ukazatele mohlo poskytnout zkreslenou představu o trendech významných pro posouzení újmy. Obě žádosti byly proto předběžně zamítnuty.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“). Může být vyrobeno z porcelánu, běžné keramiky, kameniny, póroviny či jemné keramiky nebo z jiných materiálů. K hlavním surovinám patří nerosty jako kaolín, živec a křemen a složení použitých surovin určuje typ konečného keramického výrobku.
(25)
Keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní se prodává ve velké řadě forem, jež se v průběhu času vyvíjejí. Používá se na řadě míst, například v domácnostech, hotelech, restauracích nebo pečovatelských zařízeních.
1.1. Žádosti o vyloučení
(26)
Během šetření bylo předloženo a analyzováno několik žádostí o vyloučení konkrétních výrobků z definice výrobku. Analýza těchto žádostí je shrnuta níže.
1.1.1. (Jemný) kostní porcelán
(27)
Ve svých podáních CCCLA uvedla, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měl být vyloučen (jemný) kostní porcelán. Tento (jemný) kostní porcelán se údajně zásadně liší od ostatních druhů stolního a kuchyňského nádobí a náčiní vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech, výrobních procesech, konečném užití a vnímání spotřebitelů. Tento porcelán je vyroben z kostní moučky z kostí skotu a nápadná je jeho vysoká bělost a průsvitnost. Má velmi vysokou mechanickou pevnost a odolnost proti oštěpům, je mnohem tenčí a jeho výroba je důmyslnější a nákladnější, než je tomu obvykle u výrobců v Unii. Tento (jemný) kostní porcelán vyrábí jen několik málo výrobců v Unii.
(28)
Co se týká těchto tvrzení, při šetření bylo za prvé zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná definice kostního porcelánu. Jedná se pouze o jednu z forem měkkého porcelánu, přičemž velký podíl surovin je stejný jako u ostatních keramických výrobků. Ve svých podáních si CCCLA sama protiřečí, pokud jde o kombinaci a podíl jednotlivých složek. Za druhé, při šetření nebylo možno potvrdit, že (jemný) kostní porcelán vyžaduje mnohem důmyslnější výrobní proces. Za třetí, použití (jemného) kostního porcelánu jako stolního nádobí je v Číně i v Unii totožné. Rovněž pevnost a odolnost nejsou specifické pro (jemný) kostní porcelán. Obzvláště pevné a odolné je například i keramické stolní nádobí a náčiní pro restaurace nebo služby společného stravování. V neposlední řadě vyrábí (jemný) kostní porcelán řada výrobců v Unii a tento porcelán soutěží s dovozem (jemného) kostního porcelánu pocházejícího z Číny. Žádosti o vyloučení (jemného) kostního porcelánu z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, se proto předběžně zamítají.
1.1.2. Keramické (kuchyňské) nože
(29)
Dva vyvážející výrobci, CCCLA a různí dovozci tvrdili, že by z definice výrobku měly být vyloučeny keramické (kuchyňské) nože. Tato žádost se zakládá na tvrzení, že vzhledem k jejich specifickým vlastnostem nelze tyto nože a ostatní typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní považovat za jediný výrobek. Keramické (kuchyňské) nože mají obvykle keramickou čepel vyrobenou z oxidu zirkoničitého, který se u „běžného“ stolního nádobí a náčiní, jako jsou šálky a talíře, nepoužívá. Míra zaměnitelnosti s hlavními kategoriemi výrobku, jehož se týká toto šetření, je velmi omezená.
(30)
Šetřením bylo zjištěno, že keramické (kuchyňské) nože mají stejné fyzické vlastnosti (tvar a pevnost), průmyslový design a konečné užití (krájení) jako kovové (kuchyňské) nože. Liší se proto od ostatních výrobků, jichž se řízení týká, jelikož těmi jsou vzhledem k zvláštnímu designu a fyzickým vlastnostem především výrobky určené k uchovávání potravin.
(31)
Dále se uvádělo, že v Unii neexistuje technologie pro výrobu těchto keramických (kuchyňských) nožů, takže další šetření týkající se keramických (kuchyňských) nožů by porušilo právo Unie a WTO. Žadatelé potvrdili, že pokud jim je známo, v Unii takováto výroba neexistuje.
(32)
Bylo rovněž uvedeno, že se keramické (kuchyňské) nože prodávají pouze u výhradních prodejců, přičemž se liší rovněž distribuční kanály (distributoři kuchyňského náčiní) a reprezentativní sdružení (sdružení nožířů). Při šetření však nebylo možno potvrdit, že se tyto záležitosti rovnají odlišnému vnímání spotřebitelů v porovnání s ostatními typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní.
(33)
Dále se uvádělo, že opatření týkající se keramických nožů neobnoví spravedlivé podmínky na trhu pro stolní nádobí a náčiní, nýbrž spíše poškodí konečné spotřebitele (uživatele keramických (kuchyňských) nožů). Některé strany tvrdily, že jelikož se keramické (kuchyňské) nože v Unii nevyrábějí, není možné, aby byla v tomto ohledu výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Komise podřídila analýzu těchto tvrzení závěru ohledně toho, zda se má za to, že keramické (kuchyňské) nože a ostatní typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní tvoří jediný výrobek.
(34)
Na základě úvah uvedených v (30) bodě odůvodnění dospělo šetření k předběžnému závěru, že se keramické (kuchyňské) nože zásadně liší od ostatních druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní kvůli rozdílům ve fyzických vlastnostech, výrobních procesech a konečném užití. Žádosti o jejich vyloučení z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně vyhovuje.
1.1.3. Výrobky čínského/orientálního vzhledu
(35)
Dva dovozci uvedli, že by z definice výrobku mělo být vyloučeno stolní a kuchyňské nádobí a náčiní čínského/orientálního vzhledu. Hlavním uváděným důvodem bylo to, že se tento druh výrobků v Unii nevyrábí, že v Unii byla poptávka po tomto zboží vždy uspokojována dovozem a že dovoz tohoto typu nemá negativní dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(36)
Šetřením bylo zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná a objektivní definice této kategorie ani zvláštní znaky pro její identifikaci. Tento druh výrobku mohou mimoto vyrábět i výrobci v Unii. Stolní a kuchyňské nádobí a náčiní čínského/orientálního vzhledu navíc nemá jedinečné nebo odlišné konečné užití. V neposlední řadě šetření ukázalo, že se v mnoha asijských restauracích používá stolní nádobí a náčiní západního stylu a že dotyčné výrobky lze snadno zaměnit. Žádosti o vyloučení výrobků čínského/orientálního vzhledu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.4. Odolný porcelán
(37)
Na jedné straně se uvádělo, že by z definice výrobku měl být vyloučen odolný porcelán vzhledem ke svým jedinečným fyzickým vlastnostem a výrobnímu procesu. Suroviny pro výrobu odolného porcelánu, který má vyšší odolnost a pevnost, zahrnují 6-10 % hliníkového prášku, přičemž proces přípravy surovin (kaolinu) je jedinečný. Odolný porcelán vyžaduje zručné pracovníky a v porovnání s tradičním stolním nádobím a náčiním má vyšší jakost a cenu. V Unii mimoto neexistují žádní výrobci tohoto porcelánu.
(38)
Na druhou stranu jeden dovozce uvedl, že odolné stolní nádobí a náčiní, které se používá obvykle v hotelech, tvoří značný podíl celkové čínské výroby keramiky, takže jeho nezahrnutí by vedlo k zavádějícím výsledkům při šetření.
(39)
Šetřením bylo zjištěno, že neexistuje obecně uznávaná a objektivní definice odolného porcelánu ani nesporné znaky pro jeho identifikaci. Tento typ stolního nádobí a náčiní mohou mimoto vyrábět i výrobci v Unii a výrobky zhotovené v Unii a čínské výrobky spolu přímo soutěží. Odolný porcelán navíc nemá jedinečné nebo odlišné konečné užití. Žádosti o vyloučení odolného porcelánu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.5. Ručně vyráběný porcelán
(40)
Švédské sdružení zastupující příslušné švédské dovozce poskytlo informace podporující vyloučení ručně vyráběného porcelánu z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření. Dovolávalo se dlouhé historie této rukodělné výroby v Číně, cenové dostupnosti těchto výrobků a rozdílného vnímání spotřebitelů, pokud jde o ručně vyráběný čínský porcelán a zboží vyráběné sériově v Unii.
(41)
Při šetření však bylo prokázáno, že na straně jedné neexistuje obecně uznávaná/objektivní definice této kategorie a že na straně druhé zhotovuje ručně vyráběný porcelán řada výrobců v Unii. Šetření neprokázalo zásadně odlišné fyzické vlastnosti oproti ostatním druhům keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní ani odlišné vnímání spotřebitelů v porovnání s ručně vyráběným porcelánem pocházejícím z Unie. Žádost o vyloučení ručně vyráběného porcelánu z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítá.
1.1.6. Ručně malované stolní nádobí a náčiní
(42)
Různí dovozci požádali o vyloučení ručně malovaného stolního nádobí a náčiní z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Předložené argumenty se týkaly skutečnosti, že ručně malované stolní nádobí a náčiní je určeno určitému druhu zákazníků, že se může používat pro jiné účely než tradiční stolní nádobí a náčiní (např. jako dekorace), že se v Unii nevyrábí v komerčním množství, že přímo nesoutěží ani není zaměnitelné s ostatním kuchyňským/stolním nádobím a náčiním, rozdílného vnímání ze strany spotřebitelů, jeho luxusní povahy a větší křehkosti spolu se zvláštním výrobním procesem, který je náročnější na práci a vyžaduje vysoce kvalifikované pracovníky.
(43)
Šetření prokázalo, že až do fáze ručního malování je výrobek naprosto totožný se stolním nádobím a náčiním, které není ručně malované. Šetření rovněž ukázalo, že skutečnost, že výrobní proces vyžaduje více ruční práce, neznamená, že se jedná o jiný výrobek; pro většinu konečných uživatelů je ve skutečnosti obtížné (pokud vůbec možné) rozpoznat ručně malovaný porcelán od porcelánu, který není ručně malovaný. Šetřením bylo dále prokázáno, že ručně malované stolní nádobí a náčiní má obvykle stejné konečné užití jako ostatní typy keramického stolního nádobí a náčiní a že není nutně křehčí. Bylo rovněž zjištěno, že ručně malovaný porcelán vyrábí řada výrobců v Unii a že výrobky zhotovené v Unii a dovážené výrobky spolu přímo soutěží. Žádosti o vyloučení ručně malovaného stolního nádobí a náčiní z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.7. Stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou
(44)
Jeden dovozce požádal o vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku v rámci tohoto šetření. Předložené argumenty se týkaly skutečnosti, že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou znamená jiný výrobní proces, jiné užití (pro jídlo a nápoje, zatímco výrobky s malbou na glazuře k tomu obvykle nejde použít) a jinou jakost a fyzické vlastnosti, a to pokud jde o bezpečnost potravin a 100 % vhodnost pro myčky a mikrovlnné trouby. Tato strana rovněž uvedla, že v Unii není žádný výrobce schopen a ochoten vyrábět komerční objemy stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou, a předpokládala, že v případě vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, neexistuje riziko obcházení. Tato strana taktéž tvrdila, že spotřebitel vnímá tyto výrobky jinak, jelikož se nepovažují za součást značky, ale považují se spíše za sběratelský předmět/stylový výrobek a neprodávají se v úplných sadách.
(45)
Šetření však prokázalo, že na straně jedné neexistuje obecně uznávaná/objektivní definice této kategorie a že na straně druhé ji může vyrábět řada výrobců v Unii. Mimoto bylo zaznamenáno, že výrobky zhotovené v Unii a dovážené výrobky spolu přímo soutěží. Při šetření bylo zjištěno, že výrobek je fyzicky naprosto totožný se stolním nádobím a náčiním, které není ručně malované, a že průměrný spotřebitel nerozlišuje mezi stolním nádobím a náčiním s ruční malbou pod glazurou a ostatními typy zdobeného stolního nádobí a náčiní. Šetření rovněž ukázalo, že skutečnost, že výrobní proces vyžaduje kvalifikovanější pracovníky, neznamená, že se jedná o jiný výrobek, a že stolní nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou má v zásadě stejné konečné užití jako ostatní typy keramického stolního nádobí a náčiní. Žádosti o vyloučení stolního nádobí a náčiní s ruční malbou pod glazurou z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítají.
1.1.8. Stolní nádobí a náčiní, které se v EU nevyrábí
(46)
V podání některých dovozců se uvádělo, že by šetření mělo být omezeno na trhy, které v současnosti zásobují žádající výrobci v Unii. V opačném případě by cla poškodila určité „specializované“ dovozce, aniž by tito mohli pořizovat výrobky od výrobců v Unii. Rovněž se uvádělo, že výrobci v Unii se značkami nevyrábějí pro ostatní společnosti a že výrobci v Unii nezajišťují malé objednávky ani nepracují s licími formami, jak vyžadují některé tvary. Výrobci v Unii nejsou rovněž pružní a nenabízejí výrobky určené jako dárek.
(47)
Tato žádost se předběžně zamítá, jelikož je příliš obecná a není přesně vymezená a neexistuje objektivní základ pro toto vyloučení. Výrobci v Unii mají mimoto širokou škálu výrobků a pravidelně nabízejí nové výrobky, takže se kolekce a sortiment výrobků neustále mění. Typy výrobků a jakosti vyráběné výrobním odvětvím Unie se pravidelně nacházejí rovněž u vývozců. Šetření mimoto prokázalo, že v Unii existují výrobci, kteří vyrábějí zboží se značkami jiných stran. Bylo rovněž zjištěno, že výrobky zhotovené v Unii a výrobky dovážené z Číny spolu přímo soutěží, jsou snadno zaměnitelné a mají stejné konečné užití, obdobné výrobní procesy a vnímání ze strany spotřebitelů. Otázkou pružnosti se zabývá oddíl o zájmu Unie.
1.1.9. Kameninové výrobky
(48)
Jeden dovozce s výrobou v Číně požádal, aby byl z definice výrobku vyloučen dovoz kameninových výrobků, sestávající převážně z kuchyňského nádobí a náčiní. Podle této strany existuje v Unii pouze okrajová výroba kameninových výrobků a je velmi pravděpodobné, že žadatelé zahrnuli kameninové výrobky s cílem zamezit obcházení opatření. Dovozce rovněž tvrdil, že ceny účtované za dovážené výrobky jsou mnohem vyšší než ceny jakéhokoli jiného výrobce v Unii a že tento dovoz nezpůsobuje stlačování cen ani újmu.
(49)
Šetření však ukázalo, že výroba kameninových výrobků v Unii je značná. Dospělo rovněž k závěru, že kameninové výrobky zhotovené v Unii a kameninové výrobky dovážené z Číny spolu přímo soutěží, lze je snadno zaměnit a mají stejné konečné užití, obdobné výrobní procesy a vnímání spotřebitelů a fyzické vlastnosti. Tvrzeními týkajícími se cen se zabývá (240). bod odůvodnění. Žádost o vyloučení kameninových výrobků z definice výrobku v rámci tohoto šetření se proto předběžně zamítá.
(50)
Strana alternativně tvrdila, že by z definice výrobku v rámci tohoto šetření měly být vyloučeny glazované a/nebo smaltované kameninové výrobky či jiné než bílé a/nebo tříděné glazované a/nebo smaltované kameninové výrobky. V této fázi řízení však nebylo možné dospět v tomto ohledu k žádnému závěru.
1.1.10. Ostatní tvrzení
(51)
Jeden dovozce tvrdil, že definice výrobku, který je předmětem tohoto šetření, je příliš široká, než aby umožňovala smysluplné srovnání jednotlivých typů výrobku. Podobný názor vyslovil dovozce s výrobními zájmy v Číně. V tomto ohledu odkazovaly některé strany rovněž na čistě dekorativní předměty.
(52)
V této souvislosti se podotýká, že příslušná kritéria, která se používají k určení, zda lze výrobek, který je předmětem šetření, považovat za jediný výrobek, tj. jeho základní fyzické a technické vlastnosti, jsou podrobně objasněna níže. Čistě dekorativní předměty tudíž nejsou zahrnuty. Ačkoli různé typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní skutečně mohou mít určité odlišné specifické vlastnosti, šetření prokázalo, že s výjimkou keramických nožů jsou jejich základní vlastnosti totožné. Skutečnost, že dotčený výrobek lze vyrábět s určitými odchylkami ve výrobním procesu, nepředstavuje sama o sobě kritérium, které by mohlo vést k zjištění, že se jedná o dva či více odlišných výrobků. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že se různé typy dotčeného výrobku prodávají obvykle prostřednictvím stejných prodejních kanálů. Ačkoli se některé specializované obchody mohou zaměřovat na určité konkrétní typy, velká část distributorů (maloobchodníci, obchodní domy, supermarkety) prodává různé typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, aby svým zákazníkům nabídla široký sortiment. Tvrzení, že definice výrobku v rámci tohoto šetření je příliš široká, se proto předběžně zamítají.
(53)
Jedna strana tvrdila, že by z definice výrobku měly být vyloučeny některé keramické mlýnky na koření. Při šetření však nebylo možno dospět k závěru ohledně jejich zvláštností, takže toto tvrzení bylo předběžně zamítnuto.
1.2. Závěr ohledně dotčeného výrobku
(54)
Šetření prokázalo, že všechny typy keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní mají navzdory rozdílům z hlediska charakteristiky a stylu stejné základní fyzické a technické vlastnosti, tj. jedná se o keramické zboží, které je určeno především pro styk s potravinami, používá se v zásadě pro stejné účely a lze je považovat za různé typy téhož výrobku.
(55)
Kromě skutečnosti, že mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, všechny tyto různé styly a typy spolu přímo soutěží a jsou do značné míry zaměnitelné. To jednoznačně dokládá skutečnost, že mezi nimi neexistují jasné dělicí čáry, tj. mezi jednotlivými typy výrobku dochází k značnému překrývání a hospodářské soutěži a běžní kupující často nerozlišují například mezi porcelánem a ostatním zbožím.
(56)
Jak však bylo objasněno v (29).-(34). bodě odůvodnění, považovalo se za vhodné zúžit definici výrobku oproti základu použitému při zahájení toto šetření, a to vyloučením keramických nožů. Dotčený výrobek je proto předběžně definován jako keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní kromě keramických nožů pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90.
(57)
Pro účely tohoto řízení se proto v souladu s obvyklou praxí v Unii má za to, že by se všechny výše popsané typy výrobku s výjimkou keramických nožů měly považovat za jediný výrobek.
2. Obdobný výrobek
(58)
Šetření prokázalo, že keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie v Unii, keramické stolní nádobí a náčiní vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní dovážené do Unie z ČLR a rovněž nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Brazílii, která se považuje za srovnatelnou zemi, má stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejné základní konečné užití.
2.1. Tvrzení
(59)
V průběhu šetření určité zúčastněné strany tvrdily, že se keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné výrobním odvětvím Unie a prodávané na trhu Unie nepodobá dotčenému výrobku. Tyto strany uváděly, že to dokládají zejména rozdíly mezi výrobky z hlediska vlastností, kvality, vnímání spotřebitelů, prodejních kanálů a segmentace. Dále se uvádělo, že spotřebitelé v Unii obvykle vnímají dotčený výrobek jako levnější produkt a že tyto výrobky nemají žádné výhody značkového zboží.
(60)
Při šetření byla odhalena protichůdná tvrzení dovozců v tomto ohledu. Zatímco někteří z nich tvrdili, že dotčený výrobek je obvykle nižší kvality a v porovnání s výrobky zhotovenými v Unii je v jiné cenové kategorii, jiní dovozci uváděli, že značkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyrobené v dotčené zemi se z Číny dováží za vyšší ceny.
(61)
Jeden dovozce nezařazený do vzorku na straně jedné uvedl, že němečtí výrobci kladou obzvláštní důraz na profil kvality „vyrobeno v Německu“. Tato strana uvedla, že kvalita plochého stolního nádobí dodávaného určitými německými značkami je kvůli výrobní metodě podstatně vyšší, zatímco jiní dovozci tvrdili, že zboží pořizují v Číně kvůli dobré jakosti, možnosti odlévání a kvalifikovaným pracovníkům. Šetření potvrdilo, že se v Unii vyrábí keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní nízké i vysoké kvality a že se prodává prostřednictvím stejných distribučních kanálů jako dotčený výrobek, tj. prostřednictvím nezávislých maloobchodníků, nespecializovaných supermarketů, obchodních domů atd. Tyto výrobky proto soutěží na stejném trhu.
(62)
Na keramickém stolním a kuchyňském nádobí a náčiní není nutně uvedena země původu. Proto je pro spotřebitele často velmi obtížné rozlišit keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyrobené v dotčené zemi a výrobky zhotovené v Unii.
2.2. Závěr
(63)
Z těchto důvodů se vyvozuje závěr, že i přes případné menší rozdíly má keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné v dotčené zemi a vyvážené z této země, keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Brazílii a keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné a prodávané v Unii stejné základní fyzické vlastnosti a konečné užití, a považuje se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů, bez zásadních zásahů státu a náklady odrážejí tržní hodnotu,
-
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu a
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(65)
Jak je uvedeno v (12). bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců z ČLR nebo jejich skupin požádalo o zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovené lhůtě zaslalo vyplněný formulář žádosti. Jeden vyvážející výrobce však svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství následně stáhl.
(66)
Ve svém rozsudku ve věci C-249/10 P - Brosmann a další v. Rada Soudní dvůr rozhodl, že metoda výběru vzorku stanovená v článku 17 základního nařízení nesmí být používána pro účely stanovení nároků na individuální zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení. Soudní dvůr shledal, že podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení spolupracující výrobci, kteří nejsou součástí vzorku, mají právo na přezkoumání svého nároku na zacházení jako v tržním hospodářství bez ohledu na to, zda se pro tyto společnosti nezařazené do vzorku mělo vypočítat individuální dumpingové rozpětí (3). Vzhledem k tomuto rozsudku bylo rozhodnuto přezkoumat nejen žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané třemi vyvážejícími výrobci nebo jejich skupinami zařazenými do vzorku, nýbrž rovněž žádosti sedmi vyvážejících výrobců nebo jejich skupin nezařazených do vzorku. Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách dotčených společností.
(67)
Podle zavedené a obvyklé praxe Unie se ověřuje, zda podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství splňuje celá skupina společností, které jsou ve spojení. V případech, kdy se určitá dceřiná společnost či jiná společnost ve spojení se žadatelem v ČLR podílí přímo nebo nepřímo na výrobě či prodeji dotčeného výrobku, se proto provádí zkoumání týkající se zacházení jako v tržním hospodářství u každé společnosti individuálně a rovněž u celé skupiny těchto společností.
(68)
V souladu s tím byly ověřeny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, které podalo deset vyvážejících výrobců sestávajících z šestnácti právních subjektů.
(69)
U žádného z deseti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin nebylo zjištěno splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Při šetření týkajícím se zacházení jako v tržním hospodářství bylo zejména zjištěno, že žádný z vyvážejících výrobců, a to jednotlivě ani jako skupina, nemá jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Při šetření bylo rovněž zjištěno, že sedm společností nebo jejich skupin nebylo s to Komisi prokázat, že nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Tři z deseti společností mimoto neprokázaly, že se obchodní rozhodnutí přijímají na základě tržních signálů, bez zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnotu.
(70)
Při inspekci na místě u jedné z výše uvedených společností bylo mimoto zjištěno, že ve formuláři žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství tato společnost uvedla zavádějící a neúplné informace, zejména co se týká společnosti ve spojení. Její celková spolupráce byla nedostatečná, a společnost byla proto informována o případném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla požádána, aby se k tomu vyjádřila. Obdržené připomínky potvrdily nedostatek spolupráce, zejména pokud jde o danou společnost, a proto je předběžně rozhodnuto, že tuto společnost již nelze považovat za spolupracujícího vyvážejícího výrobce a že případná předběžná nebo konečná zjištění budou v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.
(71)
Komise dotčeným společnostem v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství. Zúčastněným stranám byla dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody.
(72)
Několik společností tvrdilo, že Komise neodpověděla na jejich žádost o zacházení jako v tržním hospodářství do tří měsíců, jak se vyžaduje v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Šetření proto mohlo být narušeno procesní chybou a Komise by měla v souladu s rozsudkem ve věci Brosmann (4) šetření ukončit.
(73)
Komise připouští, že kvůli vysokému počtu zkoumaných žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, které byly ověřeny na místě v Číně, nebylo možno v tomto konkrétním případě rozhodnout o žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě. Připomíná se však, že Tribunál nedávno rozhodl, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijaté po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení samo o sobě nepostačuje k zrušení nařízení o uložení antidumpingových opatření (5). Žádost je proto zamítnuta.
(74)
Šest společností zpochybnilo hodnocení Komise, že nevedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Komise tyto žádosti pečlivě přezkoumala a zjistila, že podaná vysvětlení nemohou vyvrátit celková zjištění učiněná na základě inspekcí na místě. V některých případech byly nové předložené informace v rozporu s dříve poskytnutými údaji, zatímco v některých jiných případech předložily společnosti nové důkazy, které nebyly poskytnuty či zpřístupněny při inspekci na místě.
(75)
Pět společností zpochybnilo rovněž zjištění Komise, že neprokázaly, že nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství. Obdržené připomínky však nemohly změnit zjištění Komise, která byla učiněna na základě inspekcí na místě. Společnosti zejména neposkytly žádné důkazy, které by mohly vyvrátit původní zjištění Komise, že zkreslení je způsobeno systémem netržního hospodářství, co se týká například majetku a práv na užívání pozemků.
(76)
Dvě společnosti zpochybnily zjištění, že neprokázaly, že se obchodní rozhodnutí přijímají na základě tržních signálů, bez zásahů státu a že náklady odrážejí tržní hodnotu. Obdržené připomínky jedné společnosti nemohly vyvrátit zjištění Komise, že stát zasahoval do její politiky náborů zaměstnanců, zatímco druhá společnost poskytla nové a protichůdné informace týkající se nákupu surovin.
(77)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že žádný z předložených argumentů nemůže změnit zjištění, co se týká rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(78)
Na základě výše uvedených skutečností se žádnému z deseti spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR nebo jejich skupin žádajících o zacházení jako v tržním hospodářství nepodařilo prokázat, že jsou splněna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(79)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(80)
Tři vyvážející výrobci zařazeni do vzorku a sedm vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku, kteří požádali o zacházení v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali pouze o individuální zacházení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byly přezkoumány žádosti o individuální zacházení podané pouze společnostmi, které byly zařazeny do vzorku.
(81)
Vzhledem ke skutečnosti, že všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství byly předběžně zamítnuty, bylo na základě dostupných informací předběžně zjištěno, že všechny společnosti zařazené do vzorku, které požádaly o individuální zacházení, splňují kritéria pro jeho přiznání.
3. Individuální zjišťování
(82)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo sedm spolupracujících vyvážejících výrobců nebo jejich skupin nezařazených do vzorku.
(83)
V této fázi řízení Komise o žádostech o individuální zjišťování nerozhodla a tato rozhodnutí budou přijata v příhodné době.
4. Běžná hodnota
4.1. Volba srovnatelné země
(84)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(85)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít pro účely stanovení běžné hodnoty jako vhodnou srovnatelnou zemi Ruskou federaci a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomu vyjádřily.
(86)
Komise obdržela řadu podání, v nichž se uvádělo, že Rusko není vhodnou srovnatelnou zemí. V obdržených informacích se zejména uvádělo, že Rusko je trhem s porcelánem nejvyšší kvality, který se specializuje na ozdobný porcelán z drahých materiálů, přičemž domácí výroba dotčeného výrobku je v porovnání s domácí spotřebou poměrně malá. Ruský trh je mimoto chráněn necelními překážkami, například certifikačními systémy GHOST. Usuzovalo se tudíž, že Rusko není vhodnou srovnatelnou zemí.
(87)
Komise proto zkoumala, zda by přiměřenou volbou srovnatelné země mohly být i jiné země, a zaslala dopisy známým výrobcům v řadě zemí, včetně Thajska, Indie, Malajsie, Turecka, Brazílie, Ukrajiny, Indonésie, Egypta, Kolumbie, Jižní Koreje, Bangladéše a Argentiny, na jejichž základě výrobci z Indie, Turecka, Brazílie a Ruska potvrdili, že jsou ochotni s Komisí spolupracovat. Odpověď na dotazník však zaslali pouze tři výrobci z Brazílie, Thajska a Ruska. Šetřením bylo prokázáno, že Brazílie má konkurenční domácí trh pro keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní s řadou výrobců a poměrně nízkými cly. Údaje, které poskytl spolupracující brazilský výrobce, byly analyzovány a bylo zjištěno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(88)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s přihlédnutím ke všem informacím, které byly k dispozici v této fázi řízení, byla v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení jako srovnatelná země předběžně vybrána Brazílie.
4.2. Stanovení běžné hodnoty
(89)
Jelikož byly všechny žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuty, byla podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce stanovena na základě informací poskytnutých výrobcem ve srovnatelné zemi.
(90)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Brazílii nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že spolupracující brazilský výrobce prodává obdobný výrobek na domácím brazilském trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(91)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Prodejní transakce byly považovány za ziskové v případě, kdy se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Byly proto stanoveny výrobní náklady brazilského výrobce během období šetření.
(92)
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(93)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku v období šetření.
(94)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů brazilského výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku brazilského výrobce, které jsou ziskové.
5. Vývozní ceny u vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(95)
Jelikož všichni spolupracující vyvážející výrobci, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
6. Srovnání
(96)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
(97)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na obchodní úroveň, rozdíly ve fyzických vlastnostech a jiné faktory ovlivňující srovnatelnost cen, zejména „značky“.
(98)
Nejprve bylo přezkoumáno, zda je odůvodněna úprava s ohledem na obchodní úroveň podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení. V této souvislosti bylo zjištěno, že se čínský vývoz v zásadě uskutečňuje na velkoobchodní úrovni, zatímco ve srovnatelné zemi se prodej uskutečňuje i na maloobchodní úrovni. Při šetření bylo dále zjištěno, že na obou trzích ovlivňují výši cen, a tudíž i spravedlivé srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, různé distribuční kanály. Šetření taktéž prokázalo, že se většina čínského vývozu uskutečňuje ve velkých objemech, zatímco se většina domácího prodeje ve srovnatelné zemi uskutečnila v menším množství, což mělo na těchto dvou relevantních trzích za následek cenové rozdíly na stejné obchodní úrovni. Za účelem spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty byla proto běžná hodnota upravena na základě cenových rozdílů na stejné obchodní úrovni ve srovnatelné zemi a případných cenových rozdílů, které byly zjištěny s ohledem na množství prodávané na každé obchodní úrovni.
(99)
Za druhé se ověřovalo, zda je odůvodněna úprava s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. V této souvislosti bylo šetřením zjištěno, že čínští vyvážející výrobci zařazují své výrobky do pěti různých jakostních tříd od A do E se značnými cenovými rozdíly. Velká většina vývozu do Unie se však týká výrobků v jakostní třídě A, B nebo C či jejich kombinace. Tato klasifikace však není univerzální ani není založena na obecných odvětvových normách, nýbrž je spíše specifická pro jednotlivé společnosti a umožňuje rozdíly v cenách. Výrobce ve srovnatelné zemi prodává na druhou stranu na domácím brazilském trhu pouze výrobky odpovídající jakostní třídě A, a bylo tudíž zjištěno, že je tím dotčena srovnatelnost cen. Vývozní cena byla proto upravena na úroveň čínské jakostní třídy A, aby byla srovnatelná s výrobkem, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na brazilském trhu.
(100)
Při šetření bylo za třetí zjištěno, že brazilský výrobce prodává na brazilském trhu pouze značkové výrobky, zatímco čínští vyvážející výrobci neprodávají značkové výrobky, nýbrž tzv. výrobky „soukromých značek“ nebo neznačkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Značkové výrobky pokládají zákazníci obvykle za výrobky, které mají určitou prestiž, zaručenou kvalitu a design, a vyžadují proto vyšší tržní ceny, zatímco neznačkové výrobky (výrobky soukromých značek) mají sice stejné fyzické a technické vlastnosti, obvykle se však prodávají za podstatně nižší ceny. Ačkoliv přidanou hodnotu značkového výrobku nelze obvykle přesně vyčíslit, jelikož závisí na mnoha různých činitelích, jako je vnímání spotřebitelů, rozpoznání značky a jiné nevyčíslitelné faktory, brazilský výrobce v tomto konkrétním případě potvrdil, že jeho značkové keramické výrobky mohou být na brazilském trhu prodávány za podstatně vyšší ceny než ostatní neznačkové výrobky. Byla proto provedena další úprava běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.
(101)
Případně byly provedeny další úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, správné a podložené důkazy.
7. Dumpingová rozpětí
(102)
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení určena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi, která byla upravena, s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti, která byla upravena, a byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(103)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, byl vypočítán vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 26,6 %.
(104)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s odpovídajícími statistikami Eurostatu.
(105)
V tomto šetření se úroveň spolupráce ze strany ČLR považovala u tak roztříštěného výrobního odvětví za vysokou, jelikož vyvážející výrobci, kteří se přihlásili, představovali více než 60 % celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie. Celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce bylo proto určeno na základě váženého průměru nejvyšších dumpingových rozpětí, která byla stanovena u reprezentativních typů výrobku, a objemu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Na tomto základě bylo prozatímní celostátní dumpingové rozpětí stanoveno ve výši 58,8 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(106)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
26,6 %
Celostátní dumpingové rozpětí
58,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(107)
Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně údajů uvedených v podnětu a následných podáních, pokud jde o výrobce, kteří se v tomto šetření nepřihlásili. Celková výroba obdobného výrobku v Unii byla odhadnuta pomocí extrapolace údajů, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly porovnány s údaji předloženými jednotlivými výrobci a rovněž s výzkumnými a statistickými zdroji.
(108)
Během období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek více než 200 výrobců. Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta přibližně na 240 200 tun. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“. Výrobní odvětví Unie bylo rozděleno na dva segmenty: malé a střední podniky a větší společnosti. Na malé a střední podniky připadalo v tomto období 42 % celkové výroby v Unii. Výroba v Unii je velmi roztříštěná, třebaže se soustředí v České republice, Francouzské republice (Francii), Německu, Itálii, Polské republice (Polsku), Portugalské republice (Portugalsku), Rumunsku, Španělském království (Španělsku) a Spojeném království Velké Británie a Severního Irska (Spojené království).
2. Spotřeba v Unii
(109)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě dovozních statistik Eurostatu pro výrobek, jehož se týká toto šetření, a informací o prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(110)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Spotřeba v Unii
826 896
687 609
750 830
726 614
Index (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
V posuzovaném období se spotřeba keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii celkově snížila o 12 %. K největšímu poklesu o 17 % došlo mezi rokem 2008 a 2009.
(112)
Tento celkový pokles spotřeby v posuzovaném období je nutno posoudit ve spojení se zotavováním se po hospodářské krizi v roce 2009. Vyhlídky trhu s keramickým stolním a kuchyňským nádobím a náčiním jsou dobré (6).
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(113)
Podle údajů Eurostatu se objem, podíl na trhu a průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu (v tunách)
535 593
449 346
516 618
485 814
Index (2008 = 100)
100
84
96
91
Podíl na trhu
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
1 274
1 307
1 473
1 499
Index (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
Objem celkového dovozu z Číny během posuzovaného období klesl o 9 % a v období šetření činil 485 814 tun. Pokud však jde o procentní vyjádření, je třeba podotknout, že se dovoz z Číny snížil méně než celková spotřeba v EU. Při analýze z hlediska celého posuzovaného období vzrostl podíl čínského dovozu na trhu z 64,8 % v roce 2008 na 66,9 % v období šetření.
(115)
Dovozní cena během posuzovaného období vzrostla o 17,7 %, a to z 1 274 EUR/t na 1 499 EUR/t. Jedná se o průměrnou cenu veškerého dovozu dotčeného výrobku za tunu, a trend mohl být proto ovlivněn změnami v sortimentní skladbě.
3.2. Cenové podbízení
(116)
Pro účely stanovení cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, tj. po odečtení přepravních nákladů v Unii a slev z ceny a rabatů, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. očištěnými od slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, které byly upraveny rovněž s ohledem na stávající cla, náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Ceny výrobků v nižších jakostních třídách byly upraveny na ceny v jakostní třídě A, jelikož se zjistilo, že z hlediska spotřebitele soutěží výrobky v nižších jakostních třídách s výrobky jakostní třídy A, jak bylo uvedeno rovněž v (61). bodě odůvodnění. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny o rozdíly v obchodní úrovni a případně tak, aby se vyrovnaly rozdíly v ceně spojené se značkami.
(117)
Srovnání prokázalo, že během období šetření byly ceny dotčených dumpingových výrobků pocházejících z ČLR a prodávaných v Unii nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám, o 26,3 % až 47,6 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
4.1. Obecně
(118)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(119)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a velikost dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení se zakládalo na informacích, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly srovnány s údaji předloženými výrobci v Unii a s dostupnými oficiálními statistikami.
(120)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy a výrobní náklady) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku. Posouzení se zakládalo na jejich údajích, které byly řádně ověřeny.
(121)
U některých mikroekonomických ukazatelů (prodejní cena, ziskovost, návratnost investic a výrobní náklady) byly výsledky společností z určitého segmentu, které byly zařazeny do vzorku, váženy podle podílu tohoto segmentu na celkové výrobě v Unii (s použitím specifické váhy s ohledem na objemy výroby každého segmentu v celém odvětví keramického stolního nádobí a náčiní - 42 % u malých a středních podniků, 58 % u ostatních společností). Takto bylo zajištěno, že výsledky velkých společností nenarušují analýzu újmy, nýbrž že byla pokud možno náležitě zohledněna situace menších společností, na něž společně připadá velká část výroby v Unii.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(122)
V posuzovaném období se výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie vyvíjely takto:
Tabulka 3
2008
2009
2010
OŠ
Objem výroby (v tunách)
281 300
230 300
235 700
240 200
Index (2008 = 100)
100
82
84
85
Výrobní kapacita (v tunách)
371 540
361 253
326 573
324 072
Index (2008 = 100)
100
97
88
87
Využití kapacity
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Index (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
V posuzovaném období se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 15 %. Celkově byl pokles výraznější než snížení spotřeby v Unii v témže období. V roce 2010 se výroba nezvyšovala stejným tempem jako spotřeba.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 13 %. Navzdory tomuto poklesu se míra využití kapacity výrobního odvětví v posuzovaném období dále snižovala, a to celkem o 2 % na 74,1 %.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(125)
V posuzovaném období klesal prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, rychlejším tempem (o 8 % více) než spotřeba. Podotýká se, že mezi rokem 2009 a 2010 se objem prodeje dále snižoval, zatímco spotřeba v Unii vzrostla o 8 %.
Tabulka 4
Objem (v tunách)
2008
2009
2010
OŠ
Prodej v Unii
190 332
156 798
152 609
152 095
Index (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období snížil o 9 % neboli o 2,1 procentního bodu.
Tabulka 5
2008
2009
2010
OŠ
Podíl na trhu v Unii
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Index (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Zaměstnanost a produktivita
(127)
Zaměstnanost se v celém posuzovaném období snižovala a celkem klesla o 21 %. Tato tendence odpovídala poklesu objemu prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
Tabulka 6
2008
2009
2010
OŠ
Počet zaměstnanců
31 559
26 146
24 993
25 093
Index (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Produktivita pracovníků výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup na zaměstnance za rok, v posuzovaném období vzrostla o 8 %. To je částečně způsobeno snahou výrobního odvětví Unie reagovat na tlak, který vyvíjel dumpingový dovoz z Číny.
Tabulka 7
2008
2009
2010
OŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
8,9
8,8
9,4
9,6
Index (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Velikost dumpingového rozpětí
(129)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle týkajícím se dumpingu. Všechna zjištěná dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.3.1. Zásoby
(130)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období v absolutním vyjádření snížil o 14 %. Šetření ukázalo, že u tohoto druhu výrobního odvětví, které obvykle pracuje na zakázku, se nejedná o rozhodující ukazatel.
Tabulka 8
2008
2009
2010
OŠ
Zásoby (v tunách)
7 754
6 647
7 611
6 647
Index (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Prodejní ceny
(131)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se v posuzovaném období snížily o 12 %.
Tabulka 9
2008
2009
2010
OŠ
Průměrná cena v EU při prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v EUR/t)
4 103
3 818
3 811
3 615
Index (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál a mzdy
(132)
V posuzovaném období se ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál, investice a mzdy ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:
Tabulka 10
2008
2009
2010
OŠ
Čistý zisk při prodeji v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistého obratu z prodeje)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Peněžní tok (v EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Index (2008 = 100)
100
59
88
114
Čisté investice (v EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Index (2008 = 100)
100
69
79
71
Návratnost investic (čistý zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Index (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Roční mzdové náklady na zaměstnance
20 436
20 526
21 619
20 832
Index (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
Ziskovost výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 0,7 procentního bodu. Ziskovost byla nejnižší v roce 2010, kdy pokles mezi rokem 2008 a 2010 dosáhl 4,1 procentního bodu.
(134)
Je třeba zdůraznit, že situace výrobního odvětví Unie byla nejistá již na počátku posuzovaného období, a to kvůli obrovskému objemu levného dovozu z Číny na trh Unie, který v období 2002-2004 prudce vzrostl a po zrušení dovozních kvót u tohoto dovozu od roku 2005 dosáhl velmi významného podílu na trhu. To bylo příčinou významné restrukturalizace odvětví, která byla na počátku posuzovaného období v závěrečné fázi.
(135)
Vzhledem k tomuto vývoji před posuzovaným obdobím nelze zisk, jehož bylo dosaženo na počátku posuzovaného období, považovat za běžný zisk. Jelikož v této souvislosti nebyly obdrženy žádné informace, usuzuje se, že jako vhodné srovnávací měřítko může předběžně sloužit běžná úroveň zisku u jiného široce používaného a důležitého spotřebního výrobku, který byl předmětem antidumpingového šetření, a to usňové obuvi. Tato úroveň zisku činí 6 % (7). Je tudíž zřejmé, že celkově nebylo výrobní odvětví Unie během celého posuzovaného období schopno dosáhnout úrovně zisku, kterou lze u tohoto výrobku považovat za přijatelnou.
(136)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období značně zvýšil. To však lze přičíst některým větším a zavedeným společnostem, u malých a středních podniků tomu tak nebylo. Výše čistých investic klesla o 33 %. Je však třeba podotknout, že do konce posuzovaného období investice u malých a středních podniků téměř neexistovaly. Pouze dvě společnosti, které nepatří k malým a středním podnikům, si mohly dovolit uskutečnit v posuzovaném období významné investice. V průběhu celého posuzovaného období se návratnost investic snižovala více než ziskovost.
(137)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostla průměrná mzda na zaměstnance o 2 %. Tento růst mzdových nákladů je podstatně nižší než celkový vývoj mzdových nákladů v Unii v průběhu posuzovaného období, což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie snažilo zachovat mzdy na co nejnižší úrovni.
4.3.4. Výrobní náklady
(138)
V posuzovaném období se výrobní náklady snížily o 10 %.
Tabulka 11
2008
2009
2010
OŠ
Výrobní náklady (v EUR/t)
3 578
3 583
3 514
3 230
Index (2008 = 100)
100
100
98
90
5. Závěr ohledně újmy
(139)
Šetření prokázalo, že ukazatele újmy, jako je objem výroby, kapacita, prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a zaměstnanost, se v posuzovaném období zhoršily.
(140)
Ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobců v Unii, jako je ziskovost, investice a návratnost investic, se v posuzovaném období vyvíjely negativně.
(141)
Ziskovost nejenže nedosáhla uspokojivé úrovně pro dané odvětví, nýbrž se v posuzovaném období zhoršila. Trvalé snižování prodejních cen výrobního odvětví Unie znamenalo, že výrobní odvětví nebylo schopno dosáhnout téměř žádného zisku.
(142)
Produktivita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila, přičemž důvodem je především jeho značná snaha soutěžit s významným dumpingovým čínským dovozem.
(143)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(144)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(145)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 12 %. Zatímco objem dumpingového dovozu z Číny klesl přibližně o 9 %, jeho podíl na trhu současně vzrostl. Objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl o 20 % a podíl na trhu se zmenšil z 23 % v roce 2008 na 20,9 % v období šetření.
(146)
V období od roku 2009 do konce období šetření spotřeba v Unii rostla, zatímco se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snižoval, na rozdíl od dumpingového dovozu z Číny, jehož podíl na trhu se v tomto období značně zvýšil.
(147)
Ceny dumpingového dovozu z Číny v posuzovaném období rostly. I když se v posuzovaném období průměrná cena dovozu z Číny zvýšila o 18 %, tyto ceny byly trvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, zejména v období šetření, a vyvíjely tudíž tlak na ceny na trhu v Unii. Snižování prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie a jeho ziskovosti lze proto přičíst stlačování cen, které na trhu Unie způsoboval dumpingový dovoz z Číny. Pokles výrobních nákladů výrobního odvětví Unie a snížení zaměstnanosti prokazuje snahu výrobního odvětví reagovat na tento dovoz.
(148)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že existence čínského dovozu a zvýšení podílu dumpingového dovozu z Číny s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, na trhu hrálo rozhodující roli v podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie, která se projevuje zejména v jeho špatné finanční situaci a zhoršování u většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
(149)
V rámci příčinné souvislosti byly zkoumány tyto jiné činitele: vývoj poptávky na trhu Unie a její segmentace, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz výrobku, jehož se týká toto šetření, z ostatních zemí, protisoutěžní praktiky na trhu Unie, rozdíly ve výrobních metodách a trh s použitým zbožím. Analyzovány byly i další činitele.
3.1. Dovoz z jiných třetích zemí než z dotčené země
(150)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období je uveden v následující tabulce. Trendy týkající se množství a cen vycházejí z údajů Eurostatu.
Tabulka 12
2008
2009
2010
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (v tunách)
100 971
81 464
81 602
88 706
Index (2008 = 100)
100
81
81
88
Podíl na trhu
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
2 378
2 354
2 591
2 522
Index (2008 = 100)
100
99
109
106
Objem dovozu z Turecka (v tunách)
36 952
33 275
32 887
40 553
Index (2008 = 100)
100
90
89
110
Podíl na trhu
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
2 027
2 014
2 171
2 058
Index (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
Dovoz ze třetích zemí se v posuzovaném období snížil o 12 %, zatímco podíl tohoto dovozu na trhu byl poměrně stálý.
(152)
Je třeba podotknout, že průměrné ceny dovozu z ostatních třetích zemí v posuzovaném období vzrostly o 6 % a byly trvale vyšší než průměrná prodejní cena čínského vývozu (v období šetření o 68 %).
(153)
CCCLA uvedla, že se mezi rokem 2010 a 2011 dovoz z Turecka zvýšil o 8 % a že ceny dovozu z Turecka byly údajně vyšší než ceny dovozu z Číny přibližně pouze o 20 %.
(154)
Co se týká tohoto tvrzení, uvádí se, že při srovnání situace na počátku a na konci posuzovaného období vzrostl objem dovozu z Turecka o 10 % neboli o 1,1 procentního bodu, jeho průměrné ceny však byly trvale mnohem vyšší (od 37 % do 60 %) než ceny čínského dovozu. Na tento dovoz nikdy nepřipadal podíl na trhu vyšší než 5,6 %. Lze tudíž těžko dospět k závěru, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie turecký dovoz.
(155)
Z výše uvedených důvodů se vyvozuje závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neovlivnil podstatně situaci výrobního odvětví Unie.
3.2. Segmenty trhu
(156)
Sdružení dovozců se sídlem v Německu a někteří jeho členové uvedli, že na základě cen pro konečného spotřebitele, jakosti výrobku a prodejních kanálů je nutno trh s keramickými výrobky, kterých se týká toto šetření, rozdělit nejméně na tyto tři segmenty: špičkové výrobky (vysoká jakost, vysoké ceny), výrobky střední/nízké kategorie (střední/nízká jakost, střední/nízké ceny) a zvláštní výrobky (například dekorativní předměty, suvenýry, květináče a hotelový porcelán). Většina výroby v Unii je údajně prodávána na trhu špičkových výrobků a/nebo zvláštních výrobků, zatímco čínský dovoz patří převážně do segmentu trhu s levnými výrobky. Výrobní odvětví Unie se zaměřuje většinou spíše na prodej v malých obchodech než na místech, kde nakupují běžní spotřebitelé. Čínský dovoz proto nesoutěží přímo s výrobou v Unii.
(157)
Šetření však tato tvrzení nepotvrdilo. Za prvé se podotýká, že obdobný výrobek nezahrnuje některé předměty, na něž tyto strany odkazují, například čistě dekorativní předměty (viz (51). a (52). bod odůvodnění). Šetření za druhé prokázalo, že současná výroba v Unii zásobuje všechny trhy stejně jako čínský dovoz. Příslušná část čínského dovozu by ve skutečnosti spadala do segmentů špičkových nebo zvláštních výrobků. Jeden britský dovozce uvedl, že z Číny dováží špičkové výrobky, a skupina společností z EU s výrobními zájmy v Číně poukázala na velmi vysoké ceny, které na trhu Unie účtuje za své kameninové výrobky pocházející z Číny.
(158)
Závěrem se odkazuje na oddíl B.1.2, v němž byl vyvozen závěr, že se všechny typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku považují za jediný výrobek. Analýzu je tudíž nutno provést na úrovni dotčeného výrobku a obdobného výrobku. Jakékoli tvrzení ohledně určitých segmentů proto nelze uznat.
3.3. Spotřeba a poptávka
(159)
Evropské sdružení dovozců a maloobchodníků a CCCLA poukázaly na snižování poptávky v Unii. Jeden dovozce nezařazený do vzorku uvedl, že se poptávka po porcelánu, zejména s ohledem na vedlejší a doplňkový sortiment a v soukromém sektoru, prudce snižuje a že ostatní poptávka je mimořádně diverzifikovaná. Několik stran obdobně tvrdilo, že kvůli měnící se módě nyní spotřebitelé hledají cenově dostupné keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Podle názoru jednoho velkoobchodníka se trh pro špičkové výrobky zmenšuje a bude se zmenšovat i v dalších letech.
(160)
Podle výše uvedeného evropského sdružení dovozců a maloobchodníků vysvětluje pokles prodeje a výroby výrobců v Unii v posuzovaném období snižování poptávky.
(161)
CCCLA uvedla, že podnět ukazuje významné výkyvy ve výši spotřeby v Unii v průběhu posuzovaného období v souladu s celkovými makroekonomickými podmínkami. Podle CCCLA se v posuzovaném období vyvíjely faktory újmy v souladu s výkyvy v poptávce v Unii a na ostatních trzích a prodej výrobců v Unii i čínský dovoz sledovaly změny poptávky.
(162)
Sdružení dovozců se sídlem v Německu a někteří jeho členové uvedli, že údaje o čínském dovozu po rozšíření Unie v roce 2004 a zrušení dovozních kvót u tohoto výrobku ode dne 1. ledna 2005 naznačují obrovskou poptávku po levnějším stolním nádobí a náčiní na trhu Unie mezi rokem 2002 a 2005, načež mezi rokem 2005 a 2010 následoval pokles. Výrobci v Unii údajně nebyli ochotni a/nebo schopni tuto poptávku uspokojit.
(163)
Co se týká těchto tvrzení, za prvé se odkazuje na oddíl B.1.2, v němž byl vyvozen závěr, že se veškeré typy dotčeného výrobku a obdobného výrobku považují za jediný výrobek. Tvrzení týkající se určitého sortimentu proto není podstatné a analýzu je nutno provést na úrovni dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
(164)
Za druhé, tvrzení, že se faktory újmy vyvíjely v souladu s výkyvy poptávky na ostatních vývozních trzích, je v rozporu se skutečností, že se vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjela v posuzovaném období kladně.
(165)
Za třetí, jak je vyvozeno v oddíle D.2, spotřeba se v posuzovaném období snižovala. Neexistovaly žádné důkazy, které by potvrzovaly, že výrobci v Unii nebyli ochotni a/nebo schopni uspokojit obrovskou poptávku po levnějším stolním nádobí a náčiní v Unii. Naopak, při šetření bylo zjištěno, že v celém posuzovaném období uspokojovali výrobci v Unii poptávku po různých typech, včetně levnějšího stolního nádobí a náčiní. I když v Unii během posuzovaného období existovaly výkyvy v úrovni spotřeby, které mohly v určité fázi přispět ke špatné situaci výrobního odvětví Unie, nelze mít celkově za to, že mají takový dopad, aby mohly narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
(166)
Tato tvrzení se proto zamítají.
3.4. Vývoz výrobního odvětví Unie
(167)
Podle údajů z Eurostatu (objem vývozu) a od výrobců v Unii zařazených do vzorku (průměrná vývozní cena) se vývoz výrobního odvětví Unie vyvíjel v posuzovaném období takto:
Tabulka 13
2008
2009
2010
OŠ
Objem vývozu (v tunách)
90 968
73 502
83 091
88 105
Index (2008 = 100)
100
81
91
97
Průměrná vývozní cena (v EUR/t)
3 136
2 983
3 462
3 125
Index (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
CCCLA podotkla, že podle údajů v podnětu se vývoz výrobců v Unii mezi rokem 2009 a 2011 podstatně zvýšil. Tato strana uvedla, že se faktory újmy vyvíjely negativně, když se vývozní výkonnost výrobců v Unii snížila. Újma byla proto způsobena nepříznivým vývojem vývozu výrobního odvětví Unie.
(169)
V této souvislosti je třeba za prvé podotknout, že se analýza újmy zaměřuje na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Případné změny vývozní výkonnosti proto nemají žádný dopad na většinu ukazatelů, které byly analyzovány výše, jako je objem prodeje, podíl na trhu a ceny. Za druhé, vývoz výrobního odvětví Unie lze vykládat jako způsob kompenzace klesajícího prodeje na trhu Unie, tj. na trhu, na němž je způsobována újma. Za třetí, jak prokazuje výše uvedená tabulka, celkový vývoz z Unie se snížil o 3 %. Rovněž vývozní ceny spolupracujících vývozců, kteří byli zařazeni do vzorku, byly v posuzovaném období stálé.
(170)
Toto tvrzení se proto zamítá a vyvozuje se závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nezpůsobila podstatnou újmu.
3.5. Zrušení dovozních kvót
(171)
Do dne 1. ledna 2005 platily v případě členských států, jež byly v té době členy Unie, pro výrobky kódů KN uvedených v (56). bodě odůvodnění pocházející z Číny množstevní kvóty, které v roce 2000 činily celkem 84 473 tun a do roku 2004 se postupně zvýšily na 147 744 tun. Z dostupných statistických údajů vyplývá, že v roce 2004 činil dovoz dotčeného výrobku ze strany 27 zemí, které jsou nyní členskými státy, 173 809 tun. O rok později, po zrušení kvót, tento dovoz vzrostl na 530 294 tun. Od té doby nebyl čínský dovoz nikdy nižší než 449 000 tun ročně.
(172)
Co se týká úlohy dovozních kvót v újmě zaznamenané v posuzovaném období, za prvé je třeba uvést, že vzhledem k tomu, že se kvóty postupně zvyšovaly a byly zrušeny 3 roky před začátkem posuzovaného období a 6 let před začátkem období šetření, docházelo na trhu Unie od roku 2002 k velké restrukturalizaci s cílem zohlednit tyto změněné tržní podmínky. To dokládají i informace o uzavírání podniků a platební neschopnosti evropských výrobců keramického stolního nádobí a náčiní, které poskytl žadatel. V důsledku toho bylo výrobní odvětví Unie do začátku posuzovaného období přeměněno na menší a výkonné odvětví.
(173)
Lze tudíž mít za to, že účinky zrušení dovozních kvót vztahujících se na dotčený výrobek v roce 2005 mohly mít před začátkem posuzovaného období negativní dopad na zdraví výrobního odvětví Unie. I kdyby tomu tak však bylo, újmu v období šetření působil dumpingový dovoz. Zrušení dovozních kvót od roku 2005 proto nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v posuzovaném období a v období šetření.
3.6. Protisoutěžní praktiky na trhu Unie
(174)
Řada stran tvrdila, že újma je způsobena protisoutěžními praktikami na trhu Unie, a rovněž se uvádělo, že toto antidumpingové řízení bylo zahájeno s cílem vzpamatovat se ze ztrát vyplývajících z pokut uložených za protiprávní kartely. CCCLA uvedla, že existence jednání ve vzájemné shodě na trhu Unie může vést k tomu, že údaje o újmě (konkrétně prodejní ceny, objemy prodeje, podíl na trhu a zisky) uvedené v podnětu a shromážděné v průběhu šetření nejsou spolehlivé, jelikož nepředstavují situaci, která odráží běžné fungování trhu.
(175)
Na straně jedné se uvádí, že v roce 2010 uložila Komise pokuty sedmnácti podnikům vyrábějícím koupelnové vybavení za kartel za účelem stanovování cen, který trval od roku 1992 do roku 2004 a který se týkal šesti členských států: Německa, Rakouska, Itálie, Francie, Belgického království (Belgie) a Nizozemského království (Nizozemsko) (8). K dotyčným praktikám docházelo před posuzovaným obdobím a týkaly se jiných výrobků. Jediný dotčený podnik, který v posuzovaném období působil rovněž v odvětví keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, mimoto podal u Tribunálu Evropské unie žalobu na zrušení pokuty. Tato žaloba se dosud projednává. Německé orgány zahájily na druhou stranu v únoru 2011 u některých německých výrobců stolního nádobí a náčiní šetření týkající se kartelu. Výsledky tohoto šetření německé orgány dosud nezveřejnily, takže v tomto ohledu nelze vyvodit žádné závěry. Toto šetření se mimoto týká pouze jednoho členského státu, zatímco výrobní odvětví Unie je poměrně rozšířené. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(176)
Co se týká poukázání některých stran na skutečnost, že někteří výrobci v Unii změnili své činnosti a stali se rovněž obchodníky s výrobky pocházejícími s Číny, jedná se o obchodní příležitost, kterou nelze označit za protisoutěžní.
3.7. Výrobní metody
(177)
Podle určitých stran přispěla k újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, jednoznačně rozhodnutí výrobců v Unii, pokud jde o výrobní metody. Tyto strany zdůrazňují, že výrobní metody v Unii nejsou ani zdaleka tak efektivní jako čínské výrobní metody - výrobní metody Unie jsou plně automatizované, což znamená vysoké náklady na přenastavení strojů v případě malých sérií, nákladné zhotovování forem, dražší suroviny a vyšší náklady na energii kvůli dvojímu výpalu. Na rozdíl od výrobců v Unii pracují čínští výrobci na základě objednávek, mají nižší náklady na skladování a prodávají celou výrobu v dávkách bez zařazování do jakostních tříd a slev z ceny. V Unii jsou rovněž téměř dvakrát tak vysoké náklady na obtisky při zdobení na glazuru. Některé strany naopak poukázaly na účinnost výrobních metod Unie, co se týká například delších pracovních cyklů.
(178)
Šetření prokázalo existenci převodu příslušných technologií na celosvětové úrovni. Nebylo možné zjistit souvislost mezi konkrétní výrobní metodou a úspěchem v podnikání. Rovněž nebylo možné zjistit, zda měla volba určité výrobní metody dostatečně významný dopad, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.8. Trhy s použitým zbožím
(179)
Podle jednoho dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, se domácnosti v posledních desetiletích zmenšily a prodávají zbytečné předměty na bleších trzích, internetových aukcích nebo prostřednictvím jiných forem trhů s použitým zbožím. Podle této strany uspokojuje použité stolní a kuchyňské nádobí a náčiní značnou část stávající poptávky a přímo soutěží s nově vyrobeným stolním a kuchyňským nádobím a náčiním. Dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, poskytl doklady o hodnotách několika skupin výrobků známých německých výrobců porcelánů při internetových aukcích.
(180)
Nebylo však možné nalézt spolehlivý základ pro extrapolaci objemů a cen velmi specifických kolekcí tří německých společností z německojazyčné platformy pro jiné země Unie nebo jiné výrobky. Nebylo tudíž možné tento trh vyčíslit a při šetření se nepodařilo zjistit, zda byl prodej použitého zboží dostatečně významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčené země a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
3.9. Hospodářská krize
(181)
Podle CCCLA je údajná újma způsobena dopadem finanční krize, hospodářské recese a krize státního dluhu na rozpočty spotřebitelů. Na provozní úrovni jsou údajně žadatelé ziskoví, CCCLA se proto domnívá, že nahlášené ztráty je nutno přičíst finančním spekulacím (jako jsou ztráty z investic do vlastního kapitálu nebo státních dluhopisů) a jiným než provozním výdajům souvisejícím s finanční krizí.
(182)
Hospodářská krize může vysvětlit klesající spotřebu během částí posuzovaného období. Je však třeba zmínit, že v situaci klesající spotřeby v posuzovaném období a v situaci rostoucí spotřeby mezi rokem 2009 a obdobím šetření kontrastuje výkonnost levného dumpingového dovozu s výkonností výrobního odvětví Unie.
(183)
Ze šetření jednoznačně vyplývá, že dumpingový dovoz z Číny zvýšil dopady hospodářského poklesu. I během celkového hospodářského oživování se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo se zotavit a opět dosáhnout významných objemů prodeje a v průběhu posuzovaného období přišlo o významný podíl na trhu, zatímco čínský dumpingový dovoz získal větší podíl na trhu.
(184)
Ačkoli hospodářská krize mohla přispět ke špatné situaci výrobního odvětví Unie, nelze usuzovat, že měla takový dopad, aby narušila příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla výrobnímu odvětví způsobena v období šetření.
3.10. Další činitele
(185)
Jedno sdružení uvedlo, že podle jeho názoru narušují příčinnou souvislost další činitele. Tato strana odkázala na hospodářskou soutěž uvnitř Unie (na základě toho, že se ceny v Unii značně liší) a na požadavky Unie týkající se bezpečnosti a zdraví, které jsou stále přísnější, což zvyšuje výrobní náklady. K dalším uváděným činitelům patřilo napodobování výrobků ze strany některých čínských výrobců a existence necelních překážek na řadě trhů mimo Evropu, které brání vývozu výrobců v Unii.
(186)
Co se týká tvrzení ohledně hospodářské soutěže uvnitř Unie, šetření neprokázalo žádnou souvislost mezi újmou, umístěním výrobců v Unii a cenami v tomto členském státě. Pokud jde o požadavky Unie týkající se bezpečnosti a zdraví, uvádí se, že se vztahují na výrobky zhotovené v Unii i na dovážené výrobky, ovlivňují tudíž ceny všech hospodářských subjektů. Vzhledem ke skutečnosti, že nebyly předloženy žádné informace, které by doložily tvrzení o napodobování výrobků, nebylo možno analyzovat dopady tohoto tvrzení. Tvrzení ohledně existence necelních překážek na řadě trhů mimo EU nelze přijmout: tyto překážky mohly výrobcům v Unii bránit v tom, aby využili svůj vývozní potenciál, neměly však žádný dopad na snižující se prodej na trhu Unie, tj. na trhu, na němž je způsobována újma.
(187)
CCCLA poukázala na další činitele, konkrétně nedostatek kvalifikovaných pracovníků na trhu Unie a újmu, kterou si způsobilo výrobní odvětví samo, a to na základě toho, že někteří výrobci v Unii dovážejí dotčený výrobek. Na základě dostupných informací se však vyvozuje závěr, že celkově se celé výrobní odvětví Unie nacházelo ve špatné situaci, a skutečnost, že se zvýšil počet obchodních modelů, nezpůsobila výrobnímu odvětví Unie újmu a měla by se spíše vykládat jako způsob kompenzace klesajícího prodeje na trhu Unie. Co se týká nedostatku kvalifikovaných pracovníků v odvětví keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii, žádná zúčastněná strana se sídlem v Unii nepotvrdila, že by se jí to týkalo.
(188)
Jeden dovozce orgány vyzval, aby analyzovaly dopad ostatních typů stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, například plastového, hliníkového, melaminového a skleněného. K doložení tohoto tvrzení však nebyly poskytnuty žádné informace. Při šetření nebylo možno učinit žádné zjištění ohledně této záležitosti.
(189)
Některé strany spojují újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, se situací výrobního odvětví Unie před posuzovaným obdobím. V této souvislosti několik dovozců tvrdilo, že zhoršování situace výrobního odvětví Unie začalo již v období 1975-2002. Analýza Komise však nemohla jít tak daleko, mimo jiné kvůli nedostupnosti spolehlivých údajů pro toto období. Stejně tak tomu bylo i u jiné události, k níž došlo dlouho před posuzovaným obdobím: státní podpory, kterou obdržel německý porcelánový průmysl a která podle jednoho dovozce, který nebyl zařazen do vzorku, prokazuje, že výrobní odvětví Unie nezvýšilo svou efektivnost (9).
(190)
Zkoumání jiných známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, ukázalo, že tyto faktory nenarušují zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(191)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z Číny způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(192)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(193)
Výrobní odvětví Unie tvoří více než 200 výrobců s výrobními závody, které se nacházejí v různých členských státech Unie, a v období šetření tito výrobci v oblasti výroby a prodeje obdobného výrobku přímo zaměstnávali více než 25 000 osob.
(194)
Šetřením bylo zjištěno, že dumpingový dovoz z dotčené země způsoboval během období šetření výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je výroba, ziskovost a návratnost investic, vykazovaly v posuzovaném odvětví klesající tendenci. Nejvíce postiženy byly malé a střední podniky: v posuzovaném období vykazovaly od roku 2010 ztráty. Pokud by nebyla opatření přijata, usuzuje se, že úsilí, které již odvětví vynaložilo, nebude postačovat k zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie, která se může dále zhoršovat.
(195)
Zjištění v rámci tohoto šetření nezpochybňuje skutečnost, že si někteří výrobci v Unii vedou lépe než jiní, ani situace výrobního odvětví Unie před posuzovaným obdobím.
(196)
Očekává se, že uložení opatření obnoví účinné a spravedlivé podmínky obchodování na trhu Unie. To bude mít další pozitivní dopad na hospodářskou situaci a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(197)
Někteří dovozci uvedli, že pokud budou opatření uložena, bude dotčený výrobek nahrazen jinými typy výrobků (než je keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní vyráběné v Unii), například textilními výrobky (v případě dárkových předmětů) nebo plastovým stolním nádobím a náčiním, což přinese prospěch jiným odvětvím než keramickému průmyslu. Při šetření však nebylo možno potvrdit, že by toto nahrazování bylo významné.
(198)
Vyvozuje se proto závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Číny je v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(199)
Jak bylo uvedeno v (4). bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku.
(200)
Během období šetření pořizovali dovozci zařazení do vzorku své dodávky především z dotčené země a v oblasti dovozu a dalšího prodeje keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní zaměstnávali přibližně 350 osob. Dováželi různé druhy výrobků sahající od dárkových porcelánových předmětů přes značkové hliněné výrobky po obyčejné stolní nádobí a náčiní pro domácnosti. Úroveň spolupráce ze strany těchto dovozců byla různá. Dva největší dovozci zařazení do vzorku, kteří vykonávají rovněž důležité maloobchodní činnosti, například neposkytli úplné údaje o ziskovosti a rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a jeden z nich dokonce odmítl zpřístupnit své účetní záznamy. Tyto strany poskytly pouze vnitropodnikové kupní ceny a/nebo vnitropodnikové prodejní ceny. Přes opakované žádosti nebyly tudíž poskytnuty žádné smysluplné informace, které by umožnily provést pro celý vzorek odhad hrubého a čistého rozpětí reprezentativních dovozců u dotčeného výrobku.
(201)
Obdobně údaje, které předložili dva dovozci/maloobchodníci zařazení do vzorku, byly v mnoha ohledech nedostatečné a neumožnily provést odhad hrubého a čistého ziskového rozpětí maloobchodníků u dotčeného výrobku. Na základě spolupráce dovozců zařazených do vzorku nebylo proto možné určit schopnost dodavatelského řetězce v EU absorbovat navrhované antidumpingové clo, a tudíž dopad tohoto cla na maloobchodní cenu, potažmo spotřebitele.
(202)
Za prvé, co se týká dovozců, velká většina dovozců, kteří zaslali odpovědi na dotazník pro výběr vzorku dovozců, nahlásila hrubé rozpětí mezi kupní cenou a cenou při dalším prodeji v rozmezí od 50 % do 200 %. Ověřené číselné údaje čistých dovozců zařazených do vzorku potvrzují, že tato hrubá rozpětí jsou reprezentativní. Za druhé, z veřejně přístupné dokumentace vyplývá, že dodavatelský řetězec v Unii (tj. dovozci a následné kanály) je naprosto schopen absorbovat antidumpingové clo v navrhované výši, aniž by to ohrozilo životaschopnost dotčených hospodářských subjektů. Podle nedávno zveřejněného článku (10) se čínský keramický džbánek, který distributoři z EU nakupují za 0,70 USD, prodává na maloobchodní úrovni v EU za 3,50 USD - s přirážkou u distributora/maloobchodníka vyšší než 150 %. Podle tohoto scénáře by navrhovaná antidumpingová cla vedla v dodavatelském řetězci EU u většiny dovozu k přirážce ve výši 0,16 EUR (a u nespolupracujících výrobců o 0,36 EUR), což by u tohoto konkrétního výrobku představovalo hrubé rozpětí ve výši 2,08 EUR. Průzkum trhu CBI z roku 2009 týkající se „trhu se stolním a kuchyňským nádobím a náčiním a jinými domácími potřebami“ zmíněný v (112). bodě odůvodnění navíc uvádí poměr ceny CIF na hranice Unie - spotřebitelské ceny v rozmezí od 2,6 do 5,3. Dovozci/maloobchodníci zařazení do vzorku mimoto nikdy neuvedli, že v případě uložení antidumpingového cla vyloučí keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní z dovozu nebo prodeje.
(203)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem a kvůli neexistenci jakýchkoli jiných spolehlivých informací získaných při tomto šetření se vyvozuje předběžný závěr, že distribuční kanál obecně, včetně dovozců, bude pravděpodobně schopen absorbovat bez větších problémů zvýšení cen CIF v navrhované výši a že spotřebitelé pravděpodobně nezaznamenají růst cen. Zúčastněné strany se však znovu výslovně vyzývají, aby předložily dodatečné, úplné a ověřitelné údaje týkající se této záležitosti, které by umožnily analyzovat v další fázi tohoto řízení dopad opatření na dodavatelský řetězec a na spotřebitele.
(204)
Informace o zájmu Unie byly obdrženy od více než 20 dovozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, většinou malých podniků, od sdružení evropského a mezinárodního obchodu, švédského sdružení dovozců a maloobchodníků, nizozemského sdružení dovozců z Dálného východu a německého sdružení a sítě dovozců. Společnou obavou dovozců bylo to, že opatření povedou k zvýšení dovozních cen, (částečnému) omezení jejich činnosti, a budou mít tudíž na ně negativní dopad, mimo jiné z hlediska rozpětí a ziskovosti. Na základě závěrů vyvozených v dalším bodě odůvodnění a v (202). bodě odůvodnění však tato tvrzení nebylo možno uznat.
(205)
Několik dovozců uvedlo, že v případě uložení opatření zanikne u dovozců více pracovních míst, než jich bude zachováno u výrobců v Unii. To je však v rozporu s jinými podáními dovozců, v nichž uváděli, že mohou keramické výrobky nahradit jinými (například textilními výrobky v případě dárků) nebo že budou ochotni pořizovat více výrobků v Unii.
(206)
Švédské sdružení se domnívalo, že opatření budou mít na dovozce negativní hospodářský dopad, pokud jde o významné náklady na hledání nových zdrojů a správní náklady, budou-li dovozci muset hledat alternativy čínského dovozu. Sdružení evropského a mezinárodního obchodu uvedlo, že změny dodavatelů jsou obtížné, jelikož dovozci do nich silně investovali. Nezdá se však, že to je hlavní obavou některých dovozců, kteří upřednostňují možnost změnit zdroje dodávek. Skutečnost, že se nabízené výrobky a spotřeba v Unii mění podle módních trendů, mimoto naznačuje, že vznik nákladů na vývoj nových výrobků (od nových dodavatelů) je v tomto odvětví neodmyslitelný.
(207)
Několik dovozců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, uvedlo, že výrobní závody v Unii nemají zájem o výrobu značkových výrobků někoho jiného. To však popírá výsledek šetření, co se týká výrobců v Unii zařazených do vzorku (kteří prokázali, že vyrábějí značkové zboží pro třetí strany), podání jiného dovozce a skutečnost, že řada dovozců, kteří distribuují výrobky pod vlastní značkou, pořizuje část svého sortimentu v Unii.
(208)
Jeden dovozce nezařazený do vzorku uvedl, že není ochoten sdílet výrobní nápady, design výrobků a vnitropodnikový vývoj s některými konkurenčními výrobci keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii. Šetření však neprokázalo, že to je obecná obava dovozců. Je třeba zmínit, že dotyčný dovozce má právní spory s některými německými výrobci a že část jeho kolekce přímo soutěží s kolekcí výrobců v Unii.
(209)
Určití dovozci tvrdili, že dodávky nemohou pořizovat u výrobců v Unii kvůli jejich vyšším nákladům, nedostatečné kapacitě pro řemeslné výrobky, neschopnosti nabízet malé výrobní série, nepružnosti, nepřiměřené organizaci pro náležité zásobování velkých maloobchodníků, kteří nabízejí mnoho výrobků, a/nebo neexistenci některých výrobních procesů, jakostí, druhů ozdob nebo tvarů. Tyto strany uvedly, že problémy jsou obzvláště významné, co se týká řemeslných výrobků a výrobků určených k propagaci (např. hrnčířského zboží), určitých značkových výrobků prodávaných na základě licence, výroby některých zapsaných užitných vzorů a zvláštních vedlejších výrobků nebo výrobků pro služby společného stravování (např. velkoobjemové porcelánové výrobky). Některé strany tvrdily, že nemají jinou alternativu než dovoz z Číny. Při šetření však bylo zjištěno, že většina dovozců, kteří se přihlásili, pořizuje keramické stolní a/nebo kuchyňské nádobí a náčiní z několika zdrojů, včetně výrobců v Unii, a to v široké škále druhů a jakostí. Výrobci v Unii mimoto nabízejí širokou škálu výrobků a mají výrobní kapacitu pro větší prodej na trhu Unie.
(210)
Lze proto vyvodit závěr, že uložení opatření může mít skutečně negativní dopad na finanční situaci některých dovozců. V průměru se však neočekává, že by tento negativní účinek měl významný finanční dopad na celkovou situaci dovozců. Celkově se předpokládá, že budou schopni (částečně) podpořit růst cen a/nebo (částečně) přenést clo na své odběratele (tj. velkoobchodníky, distributory, maloobchodníky), o to více, že se cla týkají významného zdroje na trhu. U dovozců, kteří se přihlásili a kteří jsou současně maloobchodníky, šetření prokázalo, že dotčený výrobek představuje pouze velmi malou část jejich celkového podnikání. Informace, které tyto strany poskytly, neumožnily náležité vyčíslení rozsahu, v jakém budou schopni absorbovat růst kupních cen v důsledku navrhované výše cla, jak je však objasněno v(202). a (203). bodě odůvodnění, dosud shromážděné informace nenaznačují, že by nebyli schopni tak učinit.
(211)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení opatření v navrhované výši nemá významný nepříznivý dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem ostatních hospodářských odvětví
(212)
Řada dovozců tvrdila, že uložení případných opatření bude mít pravděpodobně negativní dopad na obchodní partnery dovozců, a to od podniků provádějících konečnou úpravu a zdobení po velkoobchodníky, distributory nebo maloobchodníky. V tomto ohledu uváděli, že uložení opatření může vést k většímu úbytku pracovních míst v jejich „satelitních podnicích“, jako jsou návrháři nebo logistika, než je počet zachovaných/vytvořených pracovních míst ve výrobním odvětví Unie. Někteří dovozci rovněž uvedli, že nedostatkem výrobků bude přímo dotčeno i odvětví dárkových předmětů, reklamní průmysl, hotelnictví a pohostinství, skupinové stravování a komerční zákazníci obecně. V krátkodobém horizontu to povede k zvýšení cenové soutěže na úrovni velkých diskontních prodejen. Postiženy budou rovněž instituce, které obvykle bojují se svými rozpočty, jako jsou pečovatelská zařízení. Některé strany mimoto uvedly, že antidumpingová opatření budou znamenat nedostatek surovin pro uměleckou a tvůrčí práci, například pro malíře na porcelán nebo řemeslné dílny.
(213)
Bylo zjištěno, že všechna tato tvrzení jsou neodůvodněná. Na straně jedné se zdá, že tvrzení těchto dovozců jsou v rozporu s těmi body v jejich podáních, v nichž uvádějí, že mohou keramické výrobky nahradit jinými (například textilními výrobky v případě dárků), takže se každopádně obrátí na své obvyklé obchodní partnery, kteří byli uvedeni výše. Mimoto lze očekávat, že „satelitní podniky“ výrobního odvětví Unie budou mít prospěch z uložení opatření. Šetření nemohlo na jedné straně dospět k závěru, že bude existovat nedostatek výrobků, bude-li dovoz z Číny soutěžit s cenami, které nejsou dumpingové. Opatření jsou navržena tak, aby podle očekávání vytvořila rovné podmínky pro všechny dodavatele keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, a nikoli neoprávněně omezovala dovoz z dotčené země. Pokud jde o předpokládané zvýšení cenové soutěže, to lze považovat také za kladný dopad například u těch institucí, které obvykle bojují se svými rozpočty, jako jsou pečovatelská zařízení.
(214)
Švédské sdružení se domnívalo, že opatření budou mít negativní hospodářský dopad na velkoobchod a maloobchod ve Švédsku. Sdružení předpokládalo snížení zaměstnanosti o 2-3 % (větší u mladých lidí) a dovozu o 20 %. Zdá se však, že předpokládaný dopad je nadhodnocen. V tomto ohledu je třeba zmínit, že žádný z dovozců, kteří jsou současně maloobchodníky a kteří v rámci šetření podali připomínky, neuvedl, že v případě uložení antidumpingových cel bude celý výrobek vyloučen z jejich sortimentu. Odhady počtu pracovních míst provedené jedním z dovozců jsou při uložení opatření v zásadě stejné jako v případě, že by opatření uložena nebyla.
(215)
CCCLA poukázala na dánskou studii, podle níž musí uživatelské společnosti v Unii za každé euro, které výrobci v Unii získají v důsledku ochrany obchodu, zaplatit více než 60násobek. Toto tvrzení je však velmi obecné, nesouvisí konkrétně s tímto šetřením a neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že to má v tomto šetření skutečně význam.
(216)
Společnost, která pro významné maloobchodníky z celého světa zajišťuje zvláštní maloobchodní reklamní akce, uvedla, že pro maloobchodní reklamní akce, které probíhají po dobu několika málo měsíců, vyžaduje její podnikání velké množství zboží během krátkého období. Podle této strany, která pořizuje přibližně dvě třetiny výrobků z Asie, především z Číny, naruší v budoucnu značné clo její schopnost prodávat za reklamní ceny. Je nutno uznat, že antidumpingová cla mohou mít negativní dopad na tento druh podnikání. Účelem cel však není vyloučit čínské zboží z trhu. V minulých třech letech mimoto výrobci v Unii pokryli 33 % toho, co tato strana označila jako kolísající poptávku.
(217)
V této předběžné fázi se proto vyvozuje závěr, že potenciálně negativní dopad na některá jiná hospodářská odvětví nemůže převážit přínosy, jichž bude docíleno tím, že uložením prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku bude po zbývající část tohoto šetření zabráněno újmě.
5. Zájem spotřebitelů (domácností)
(218)
Žádná strana přímo zastupující zájmy konečných kupujících, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky.
(219)
Vzhledem k veřejně přístupným údajům (jak je zmíněno v (202). bodě odůvodnění) se však vyvozuje předběžný závěr, že dodavatelský řetězec absorbuje opatření s navrhovanou výši cla, a opatření tudíž nebudou mít za následek vyšší maloobchodní ceny pro spotřebitele.
(220)
Podle CCCLA a několika stran zastupujících zájmy dovozců a maloobchodníků budou v případě uložení antidumpingových cel nejvíce postiženi spotřebitelé v EU. V Unii představují největší část spotřebitelů spotřebitelé s nízkými příjmy a spotřebitelé budou čelit omezenějšímu výběru a vyšším cenám bez jakékoli dodatečné hodnoty, a to v době, kdy je hospodářství EU nestabilní. Tento výrobek má údajně psychologické hranice ceny, po jejichž překročení jej nebudou spotřebitelé kupovat. Některé typy výrobku z trhu zmizí, nebo budou nahrazeny jinými materiály, jako je plast, melamin, kov nebo dřevo. Tyto možnosti budou obecně představovat výrobky, které jsou méně šetrné k životnímu prostředí. Uvádělo se rovněž, že výběr bude omezen, jelikož z trhu Unie bude odstraněn dotčený dovoz uspokojující více než 60 % poptávky, přičemž nedostatečná nabídka bude tlačit ceny nahoru. Některé strany současně uvedly, že spotřebitelé nakupují v nejbližším okolí, výrobci v Unii však nejsou schopni a ochotni dodávat levné výrobky místním zásobovacím podnikům. Skutečnost, že němečtí výrobci mohou nabízet větší standardní objemy za nízké ceny, neuspokojí trh Unie, který požaduje rozmanitý sortiment v souladu s měnící se módou a trendy. Některá podání zdůrazňují, že pokud čínský dovoz zůstane na trhu Unie, bude jeho objem pravděpodobně podstatně nižší a ceny značně vyšší, a to kvůli vyšším mzdám v Číně a dodatečnému clu. Uvádělo se rovněž, že není-li výrobek cenově dostupný, nové generace si na něj nenavyknou.
(221)
Co se týká tvrzení ohledně omezenějšího výběru, podotýká se, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie nabízí velmi širokou škálu výrobků určených pro různé segmenty trhu a distribuční kanály. Očekává se, že opatření výrobnímu odvětví Unie umožní, aby plně využilo svůj potenciál a trh dále obohatilo o své výrobky. Žádný z dovozců, kteří jsou současně maloobchodníky, mimoto neuvedl, že případně zváží úplné stažení výrobku ze svého sortimentu, budou-li uložena antidumpingová opatření.
(222)
Pokud jde o tvrzení týkající se vyšších cen, cílem šetření je vytvoření rovných podmínek, a nikoli vyloučení čínského zboží z trhu Unie. Nebylo možné objektivně stanovit žádné hranice ceny, po jejichž překročení by spotřebitelé tento druh výrobku nekupovali. Vzhledem ke skutečnosti, že dovozci jsou často vázáni ceníky nejméně po dobu jednoho roku, se obecně neočekává, že by mohli v krátkodobém horizontu přenést vyšší ceny na své odběratele. Co je důležitější, vzhledem k úrovni opatření a značnému rozdílu mezi dovozní cenou a cenou při dalším prodeji není pravděpodobné, že uživatelé a spotřebitelé budou platit podstatně vyšší ceny - clo je vypočítáno na základě dovozní ceny CIF a maloobchodní ceny jsou násobkem dovozní ceny. Clo bude proto s největší pravděpodobností absorbovat dodavatelský řetězec od dovozce po konečného spotřebitele. Pokud by došlo k určitému růstu cen, tento bude malý a nebude mít dopad na výběr pro spotřebitele. Nepředpokládá se, že antidumpingová opatření povedou k tomu, že nové generace nebudou nakupovat keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní. Dále se podotýká, že šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je s to nabídnout konkurenceschopné ceny.
(223)
Nebylo možno vyvodit závěr, že opatření budou mít významný dopad na materiál používaný k výrobě kuchyňského a stolního nádobí a náčiní. Druh materiálu není vždy hlavním důvodem například při výběru keramického výrobku určeného jako dárek. Je však zřejmé, že zaměnitelnost materiálů není vždy možná: právní předpisy Unie o materiálech přicházejících do styku s potravinami například ukládají určité požadavky vztahující se na materiály, které mají přijít do styku s potravinami. Je třeba rovněž zmínit, že zavedený dovozce, který je současně i maloobchodníkem, se také domnívá, že lidé budou nadále jíst raději z keramických talířů než z talířů vyrobených z jiných materiálů, a tomu jsou přizpůsobeny jeho plány na rozšíření činnosti.
(224)
Tvrzení týkající se problémů s dodávkami nelze uznat, jelikož na straně jedné se vytvoření rovných podmínek se spravedlivými cenami nerovná úplnému zrušení dovozu z Číny. Naopak se očekává, že prospěch ze spravedlivějších obchodních podmínek budou mít všichni světoví aktéři. Na druhé straně bylo konstatováno, že skutečnost, že v současnosti je výrobní odvětví Unie s to uspokojit jednu třetinu celkové spotřeby Unie, nenarušuje skutečnost, že by dovoz z Číny měl vstupovat na trh Unie s cenami, které nejsou dumpingové. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie i skutečnost, že výrobní odvětví nevyužívalo v posuzovaném období plně svou výrobní kapacitu, naznačují, že výrobci v Unii mohou prodávat na trhu Unie více výrobků, pokud by byl dumpingový dovoz zrušen. V neposlední řadě Čína není jediným zdrojem dovozu do Unie.
(225)
Dánská studie, kterou zmínila CCCLA, a švédský výzkum, na nějž poukázalo švédské sdružení, naznačují, že antidumpingová opatření jsou obecně pro spotřebitele nákladná. Tato tvrzení jsou však velmi obecná, nesouvisí konkrétně s tímto šetřením a neexistují žádné důkazy, které by prokazovaly, že to má v tomto šetření skutečně význam.
(226)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření nebude mít celkově významný dopad na spotřebitele, jako jsou domácnosti.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(227)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Číny.
(228)
Tento závěr nemohou převážit aspekty, které předložila řada stran, konkrétně že antidumpingová opatření jsou obecně výměnou za jejich snahu přenést do třetích zemí některé hodnoty Unie, jako je zlepšení sociálních norem dodavatelů, zákaz dětské práce nebo programy ochrany životního prostředí a celkového rozvoje. Tyto záležitosti nemohou narušit cíl spočívající v dosažení otevřeného a spravedlivého obchodu ochranou výroby v Unii před narušením mezinárodního obchodu, jako je dumping, a uplatňováním nástrojů na ochranu obchodu v souladu právem EU a pravidly WTO.
(229)
Bez ohledu na výše uvedené skutečnosti může toto předběžné posouzení vyžadovat další pečlivou analýzu na základě připomínek zúčastněných stran.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(230)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(231)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(232)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Jak je objasněno v (135). bodě odůvodnění, předběžně se má za to, že za přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu, lze považovat ziskové rozpětí ve výši 6 % obratu.
(233)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána odečtením skutečného zisku od ceny ze závodu a připočtením výše zmíněného 6 % ziskového rozpětí k takto vypočítané prodejní ceně výrobního odvětví Unie, která nezpůsobuje ztrátu.
(234)
Na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, zjištěné při výpočtech cenového podbízení, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření, která nezpůsobuje újmu, se potom stanovilo potřebné zvýšení ceny. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(235)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(236)
Na základě výše uvedených skutečností byly v tomto případě sazby antidumpingového cla stanoveny na úrovni dumpingových rozpětí.
(237)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na „všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(238)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (11) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(239)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(240)
Jedna strana požádala, aby byla případná opatření uložena ve formě minimální ceny. Tato strana uvedla, že by valorická cla postihla zejména spotřebitele, kteří kupují vysoce kvalitní dovážené výrobky a/nebo výrobky s vysokou hmotností. Šetření však ukázalo, že s přihlédnutím k šíři položek spadajících do definice výrobku by nebyla vhodnější jiná forma opatření.
(241)
Na základě výše uvedeného se dumpingové rozpětí, rozpětí újmy a prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd a Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd a CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd a Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Všichni ostatní spolupracující vyvážející výrobci
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Všechny ostatní společnosti
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(242)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely jakýchkoli konečných opatření mohou být znovu přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní kromě keramických nožů, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 a ex 6912 00 90 (kódy TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 a 6912009010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Clo
Doplňkový kód TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd;
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Společnosti uvedené v příloze I
26,6 %
B354
Všechny ostatní společnosti
58,8 %
B999
3. Použití prozatímních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. listopadu 2012.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1072/2012
z dne 14. novembra 2012
o uvedbi začasne protidampinške dajatve za uvoz keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začetek
(1)
Evropska komisija je 16. februarja 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), objavila začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevna država, Kitajska ali LRK) v Unijo.
(2)
Postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki je bila 3. januarja 2012 vložena v imenu proizvajalcev EU (v nadaljnjem besedilu: pritožniki), ki predstavljajo več kot 30 % celotne proizvodnje keramične namizne in kuhinjske posode v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za upravičenost začetka postopka.
2. Strani, ki jih postopek zadeva
(3)
Komisija je pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike v LRK, uvoznike, trgovce, uporabnike, dobavitelje in združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike LRK obvestila o začetku postopka. Komisija je obvestila tudi proizvajalce v Ruski federaciji, ki je bila v obvestilu o začetku predlagana kot možna primerljiva država. Zainteresirane strani so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in zahtevati zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(4)
Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov in nepovezanih uvoznikov je Komisija v obvestilu o začetku postopka proizvajalce izvoznike in nepovezane uvoznike pozvala, naj se ji javijo ter ji za obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z zadevnim izdelkom. Na podlagi teh informacij bi se Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in bi v tem primeru izbrala vzorec.
(5)
Ker postopek vključuje veliko število proizvajalcev Unije, je Komisija v obvestilu o začetku sporočila, da je za ugotovitev škode v skladu s členom 17 osnovne uredbe začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta predizbor je bil izveden na podlagi informacij, ki so bile Komisiji na voljo v začetni fazi, in je temeljil na obsegu prodaje, velikosti, zemljepisne lege v Uniji in segmentu izdelka proizvajalca. Vključeval je šest proizvajalcev Unije s sedežem v petih državah članicah, ki so pokrivali vse glavne vrste izdelkov, pri čemer sta bila dva proizvajalca mali in srednje veliki podjetji (MSP). Ta predhodni vzorec je zajemal več kot 15 % ocenjene celotne proizvodnje Unije. Vendar eden od predhodno vzorčenih proizvajalcev ni želel biti vključen v vzorec, več zainteresiranih strani pa je navedlo, da je bila spregledana država članica z velikim obsegom proizvodnje in da je treba to državo vključiti v reprezentativni vzorec. Komisija je v skladu s tem spremenila predhodni vzorec, tako da je končni vzorec vključeval sedem proizvajalcev Unije s sedežem v šestih državah članicah, ki so pokrivali vse glavne vrste izdelkov, pri čemer sta bila dva od teh proizvajalcev MSP. Ta vzorec je zajemal več kot 20 % ocenjene celotne proizvodnje Unije.
(6)
Približno 400 proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov v LRK, ki predstavljajo več kot 60 % celotnega izvoza, je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Na podlagi informacij je Komisija začasno izbrala vzorec petih proizvajalcev izvoznikov z največjim obsegom izvoza v Unijo in pozvala vse znane proizvajalce izvoznike, da predložijo pripombe o predlaganem vzorcu. Dva proizvajalca izvoznika, ki sta bila predhodno izbrana v vzorec, sta nato spremenila svoje informacije za vzorčenje, zaradi česar njun obseg izvoza ni zadostoval za vključitev v vzorec. Komisija je nato izbrala končni vzorec na podlagi posodobljenih podatkov o petih največjih družbah glede na obseg izvoza. Vzorčene družbe predstavljajo skoraj 20 % izvoza vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo.
(7)
Družbe ali skupine družb, nazadnje izbrane za vključitev v vzorec, so:
(a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd in njene povezane družbe,
(b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd in njene povezane družbe,
(c)
CHL International Ltd in njene povezane družbe,
(d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited in njene povezane družbe (v nadaljnjem besedilu: Niceton) ter
(e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Ena družba je izpodbijala izbor vzorčenih družb in trdila, da bi morala biti vključena v vzorec. Navedla je, da število vzorčenih družb zaradi njene vključitve ne bi bilo preveliko in da njena vključitev ne bi povzročila zamud pri preiskavi, zlasti ker je družba razmeroma majhen izvoznik. Navedla je tudi, da je družba v tuji lasti in da vzorec brez njene vključitve ne bi bil reprezentativen.
(9)
Komisija opozarja, da so bile vzorčene družbe izbrane na podlagi največje količine obsega v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe ob upoštevanju števila proizvajalcev, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Glede na to, da je družba razmeroma majhen izvoznik, njena vključitev z vidika obsega izvoza ne bi imela nobenega dodatnega pomena za reprezentativnost vzorca. Poleg tega je treba navesti, da se je družba javila zelo pozno, tj. štiri mesece po tem, ko so bili vsi proizvajalci izvozniki obveščeni o končnem izboru, in tudi po izvedbi preveritvenih obiskov v prostorih izbranih družb. Zato je bila zahteva za vključitev v vzorec zavrnjena.
(10)
Na vprašanja o vzorčenju je do izteka roka odgovorilo več kot šestdeset nepovezanih uvoznikov, ki so bili pripravljeni sodelovati v postopku. Pet od teh družb je bilo izbranih v vzorec. Teh pet nepovezanih uvoznikov je bilo izbranih glede na obseg ter vrednost uvoza in nadaljnje prodaje v Uniji, njihovo geografsko lego, poslovni model ter segment izdelka. Vzorčene družbe so predstavljale največji reprezentativni obseg ter vrednost uvoza in nadaljnje prodaje v Uniji, ki ju je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Glede na podatke, predložene v fazi vzorčenja, so te družbe v OP predstavljale približno 6 % uvoza zadevnega izdelka.
(11)
Da bi lahko proizvajalci izvozniki iz LRK vložili zahtevek za tržno gospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ali individualno obravnavo (v nadaljnjem besedilu: IO), če tako želijo, je Komisija kitajskim proizvajalcem izvoznikom, ki so to zahtevali, in kitajskim organom poslala obrazce zahtevka.
(12)
Enajst kitajskih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov je zahtevalo TGO v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe ali IO, če bi preiskava pokazala, da ne izpolnjujejo pogojev za TGO. Trije od teh pritožnikov so bili vključeni v vzorec, ostalih osem pa ne. Eden od teh proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je nato umaknil svoj zahtevek za TGO, ohranil pa je zahtevek za IO. Preostala dva proizvajalca izvoznika iz vzorca in štiri druge družbe, ki niso bile vključene v vzorec, so zahtevali le IO.
(13)
Komisija je vprašalnike poslala petim vzorčenim proizvajalcem izvoznikom v LRK in skoraj 300 drugim proizvajalcem izvoznikom v LRK, ki so to zahtevali. Poleg tega so bili vprašalniki poslani sedmim proizvajalcem Unije, izbranim v vzorec, petim uvoznikom, izbranim v vzorec, štirim združenjem prodajalcev na drobno in distributerjev ter tudi posameznim prodajalcem na drobno in distributerjem, ki so to zahtevali. Vprašalniki so bili poslani tudi proizvajalcem izvoznikom v Indiji, Turčiji, Braziliji, na Tajskem in v Rusiji, ki so se štele za države kandidatke za ustrezno primerljivo državo.
(14)
Odgovore je poslalo trinajst proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov iz LRK in trije proizvajalci iz možnih primerljivih držav (Brazilije, Tajske in Rusije). Poleg tega je odgovore na vprašalnik poslalo sedem proizvajalcev Unije in pet uvoznikov, izbranih v vzorec. Odgovore na vprašalnik so poslali tudi en prodajalec na drobno, en distributer ter dve združenji prodajalcev na drobno in distributerjev.
(15)
Poleg tega je Komisija prejela prispevke več kot 20 uvoznikov, ki niso povezani s proizvajalcem izvoznikom, več prodajalcev na drobno, ponudnika programov trženja in kitajske gospodarske zbornice za proizvode lahke industrije in obrti (v nadaljnjem besedilu: CCCLA).
(16)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele pomembne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
(a) proizvajalci Unije:
(17)
Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih sedmih vzorčenih proizvajalcev Unije.
(18)
Vzorčeni proizvajalci Unije in drugi sodelujoči proizvajalci Unije so na podlagi določb člena 19 osnovne uredbe zahtevali, da se njihova identiteta ne razkrije. Trdili so, da bi lahko razkritje njihove identitete imelo znaten škodljiv vpliv.
(19)
Nekateri proizvajalci Unije, ki so pritožniki, izdelke dobavljajo strankam v Uniji, ki izdelke nabavljajo tudi na Kitajskem, pri čemer imajo neposredne koristi od tega uvoza. Navedeni pritožniki so trdili, da so zato v občutljivem položaju, ker nekatere njihove stranke morda ne bi bile zadovoljne, če bi vložili ali podprli pritožbo glede domnevno škodljivega dampinga. Zato so trdili, da obstaja nevarnost, da bi nekatere njihove stranke sprejele povračilne ukrepe. Poleg tega nekateri proizvajalci Unije, ki so pritožniki, izvažajo tudi na Kitajsko. Te družbe so trdile, da bi lahko vložitev ali podpora pritožbe zoper domnevno škodljiv damping ogrozila njihovo poslovanje na Kitajskem. Zahteva je bila odobrena, saj je bila ustrezno utemeljena.
(20)
Predstavniki nekaterih proizvajalcev izvoznikov, CCCLA in nekaterih nepovezanih uvoznikov so trdili, da niso mogli ustrezno uveljaviti svoje pravice do obrambe, saj identiteta pritožnikov in podpornikov pritožbe ni bila razkrita. Trdili so, da zainteresirane strani v takšnih okoliščinah niso mogle predložiti pripomb o položaju, znatni škodi, o tem, ali so lahko proizvajalci izključeni iz industrije Unije v skladu s členom 4(1)(a) osnovne uredbe, in/ali o reprezentativnosti vzorca. Vendar je treba navesti, da je Komisija zagotovila, da bi bilo mogoče ta vprašanja preveriti in obravnavati na podlagi dokumentacije, ki je zainteresiranim stranem na voljo za pregled, na primer na podlagi korespondence z zainteresiranimi stranmi, obvestil o položaju in izboru vzorca ter zahtev za ustrezno dokumentirane pripombe drugih strani. Zato je bil ta zahtevek zavrnjen.
(b) proizvajalci izvozniki v LRK:
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd in Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (v nadaljnjem besedilu: Hunan Hualian),
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd in Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (v nadaljnjem besedilu: Guangxi Sanhuan),
-
CHL International Ltd in CHL Porcelain Industries Ltd (v nadaljnjem besedilu: CHL),
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited in povezani prodajalec na drobno s sedežem v Hongkongu, Niceton International Limited (v nadaljnjem besedilu: Niceton),
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.,
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd,
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd,
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd,
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd,
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd in Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (v nadaljnjem besedilu: Grand Collection),
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd in
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited;
(c) uvozniki Unije:
-
Symbol srl, Trevizo, Italija,
-
Metro AG, Dusseldorf, Nemčija,
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Nemčija,
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Avstrija in
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Švica;
(d) proizvajalec izvoznik v primerljivi državi.
(21)
Sodelujoči brazilski proizvajalec je zahteval, da mora njegova identiteta ostati zaupna, ker bi lahko razkritje identitete bistveno škodovalo njegovemu poslovanju. Zahteva se je štela za utemeljeno, zato je bila odobrena.
3. Obdobje preiskave
(22)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
(23)
Pritožniki so trdili, da bi bilo treba obdobje za oceno škode podaljšati za eno leto, pri čemer bi se to obdobje začelo leta 2007, CCCLA pa je trdila, da bi ga bilo treba skrajšati za eno leto, pri čemer bi se to obdobje začelo šele leta 2009. Prvi zahtevek ni bil odobren, ker v dokumentaciji ni bilo nobenega dokaza, da bi petletno obravnavano obdobje bolje izražalo gibanja, kot so predlagali pritožniki. Kar zadeva drugi zahtevek, se je CCCLA na splošno sklicevala na sodno prakso STO, ki bi pokazala, da člani STO ne smejo izbrati izhodišča, rezultat katerega je zgolj primerjava končnih točk, in da bi lahko imeli člani STO težave pri ugotavljanju obstoja znatne škode, če bi bilo mogoče na podlagi spremembe izhodiščnega leta preprosto spremeniti odločitev o obstoju škode. Vendar je preiskava pokazala, da bi skrajšanje obravnavanega obdobja v tem primeru povzročilo nepotrebno skrajšanje obdobja analize, kar bi z vidika vpliva gospodarske krize na nekatere kazalce lahko povzročilo tudi oblikovanje pristranske razlage gibanj škode. Zato sta bila oba zahtevka začasno zavrnjena.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(24)
Zadevni izdelek je keramična namizna in kuhinjska posoda, ki je trenutno uvrščena pod oznake KN 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 in ex 6912 00 90, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek). Izdelek je lahko iz porcelana, navadne lončenine, kamenine, fajanse, fine lončenine ali drugih materialov. Glavne surovine vključujejo minerale, kot so kaolin, glinenec in kremen, pri čemer je od sestave uporabljenih surovin odvisna vrsta proizvedenega končnega keramičnega izdelka.
(25)
Keramična namizna in kuhinjska posoda se prodaja v veliko različnih oblikah, ki se postopno razvijajo. Uporablja se vsepovsod, npr. v gospodinjstvih, hotelih, restavracijah ali negovalnih ustanovah.
1.1 Zahtevki za izključitev
(26)
Med preiskavo je bilo predloženih in analiziranih več zahtevkov za izključitev določenih izdelkov iz obsega izdelka. Analiza teh zahtevkov je povzeta v nadaljevanju.
1.1.1 (Fini) kostni porcelan („bone china“)
(27)
CCCLA je v svojih pripombah navedla, da je treba (fini) kostni porcelan izključiti iz obsega izdelka v preiskavi. (Fini) kostni porcelan naj bi se bistveno razlikoval od drugih vrst namizne in kuhinjske posode zaradi drugačnih fizikalnih značilnosti, proizvodnih postopkov, končne uporabe in dojemanja potrošnikov. Ker vsebuje pepel bikovih kosti, je prepoznaven po svoji belini in veliki prosojnosti. Zaradi velike mehanske trdnosti in odpornosti proti krušenju bi se proizvajal v veliko tanjših prerezih, pri čemer bi bila proizvodnja bolj izpopolnjena in dražja od običajne proizvodnje proizvajalcev Unije. Poleg tega bi (fini) kostni porcelan proizvajalo le nekaj proizvajalcev Unije.
(28)
V zvezi s temi trditvami je bilo med preiskavo najprej ugotovljeno, da opredelitev kostnega porcelana ni splošno sprejeta. (Fini) kostni porcelan je le ena od vrst mehkega porcelana, pri čemer je velik del njegovih surovin enak kot pri drugih keramičnih izdelkih. CCCLA je v svojih pripombah navedla nasprotujoče si izjave glede kombinacije in deleža različnih sestavin. Med preiskavo tudi ni bilo mogoče potrditi, da mora biti proizvodni postopek pri izdelavi (finega) kostnega porcelana veliko bolj izpopolnjen. Poleg tega je uporaba (finega) kostnega porcelana kot namizne posode povsod enaka, tako na Kitajskem kot tudi v Uniji. Prav tako trdnost in obstojnost nista specifični lastnosti (finega) kostnega porcelana. Tudi keramična namizna posoda v restavracijah ali gostinstvu je na primer posebej trdna in obstojna. In nenazadnje (fini) kostni material proizvaja veliko proizvajalcev Unije, ki so konkurenčni uvozu (finega) kostnega porcelana s poreklom iz Kitajske. Zato so zahtevki za izključitev (finega) kostnega porcelana iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni.
1.1.2 Keramični (kuhinjski) noži
(29)
Dva proizvajalca izvoznika, CCCLA in različni uvozniki so trdili, da je treba keramične (kuhinjske) nože izključiti iz obsega izdelka. Ta zahtevek temelji na trditvi, da glede na njihove posebne lastnosti takšnih nožev ter drugih vrst keramične namizne in kuhinjske posode ni mogoče šteti za en sam izdelek. Keramični material za rezila keramičnih (kuhinjskih) nožev je običajno narejen iz cirkonijevega oksida, ki se ne uporablja pri „standardni“ namizni posodi, kot so skodelice in krožniki. Njihova stopnja zamenljivosti z glavnimi kategorijami izdelka v preiskavi bi bila omejena.
(30)
Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da imajo keramični (kuhinjski) noži enake fizikalne značilnosti (obliko in trdoto), industrijsko zasnovo in končno uporabo (rezanje) kot kovinski (kuhinjski) noži. Zato se razlikujejo od drugih izdelkov, obravnavanih v postopku, saj se zaradi njihove posebne oblike in fizikalnih značilnosti uporabljajo predvsem za shranjevanje živil.
(31)
Poleg tega je bilo navedeno, da v Uniji tehnologija za proizvodnjo teh keramičnih (kuhinjskih) nožev ni razvita, zato bi se z nadaljevanjem preiskave v zvezi s keramičnimi (kuhinjskimi) noži kršilo pravo Unije in STO. Pritožniki so priznali, da niso seznanjeni z obstojem takšne proizvodnje v Uniji.
(32)
Dodali so tudi, da se keramični (kuhinjski) noži prodajajo le na posebnih lokacijah, pri čemer bi bile drugačne tudi distribucijske poti (distributerji kuhinjskih orodij) in predstavniško združenje (nožarsko združenje). Vendar na podlagi preiskave ni bilo mogoče potrditi, da bi se lahko ta vprašanja enačila z drugačnim dojemanjem potrošnikov v primerjavi z drugimi vrstami keramične namizne in kuhinjske posode.
(33)
Prav tako so trdili, da ukrepi za keramične nože ne bi prispevali k ponovni vzpostavitvi poštenih tržnih pogojev za namizno posodo, ampak bi škodovali končnim potrošnikom (keramičnih (kuhinjskih) nožev). Nekatere strani so navedle, da glede na to, da se keramični (kuhinjski) noži v Uniji ne proizvajajo, znatna škoda industrije Unije v zvezi s tem ni mogoča. Komisija je določila, da je analiza teh zahtevkov odvisna od sklepa v zvezi s tem, ali se keramični (kuhinjski) noži ter druge vrste keramične namizne in kuhinjske posode štejejo za en sam izdelek.
(34)
Na podlagi premislekov iz uvodne izjave (30) je bilo pri preiskavi začasno sklenjeno, da se keramični (kuhinjski) noži bistveno razlikujejo od drugih vrst keramične namizne in kuhinjske posode zaradi drugačnih fizikalnih značilnosti, proizvodnih postopkov in končne uporabe. Zato je zahtevek za izključitev teh nožev iz obsega izdelka v tej preiskavi začasno sprejet.
1.1.3 Izdelki kitajskega/orientalskega videza
(35)
Dva uvoznika sta navedla, da je treba namizno in kuhinjsko posodo kitajskega/orientalskega videza izključiti iz obsega izdelka. Glavni navedeni razlog je bil, da se ti izdelki v Uniji ne bodo proizvajali, da se je povpraševanje po tem blagu v Uniji vedno pokrilo z uvozom in da uvoz tovrstnih izdelkov ne bi negativno vplival na noben tržni delež industrije Unije.
(36)
Na podlagi preiskave je bilo ugotovljeno, da ta kategorija nima niti splošno sprejete in objektivne opredelitve niti določenih lastnosti, s katerimi bi jo bilo mogoče opredeliti. Poleg tega lahko izdelke v takšnem slogu proizvajajo tudi proizvajalci Unije. Namizna in kuhinjska posoda kitajskega/orientalskega videza tudi nima edinstvene ali drugačne končne uporabe. Nenazadnje je preiskava pokazala, da se v veliko azijskih restavracijah uporablja namizna posoda v zahodnem slogu in da je mogoče zadevne izdelke enostavno nadomestiti. Zato so zahtevki za izključitev izdelkov kitajskega/orientalskega videza iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni.
1.1.4 Trpežen porcelan
(37)
Na eni strani je bilo navedeno, da je treba trpežen porcelan zaradi njegovih edinstvenih fizikalnih značilnosti in proizvodnega postopka izključiti iz obsega izdelka. Surovine trpežnega porcelana, ki so bolj vzdržljive in trdne, vključujejo 6-10 % aluminijevega prahu, pri čemer je postopek priprave surovin (kaolina) edinstven. Za izdelavo trpežnega porcelana bi bili potrebni izurjeni delavci, pri čemer bi bili njegova kakovost in cena v primerjavi s tradicionalno namizno posodo višji. Poleg tega izdelka ne bi proizvajal noben proizvajalec Unije.
(38)
Na drugi strani je uvoznik navedel, da trpežna namizna posoda, ki se običajno uporablja v hotelih, predstavlja znaten delež celotne kitajske proizvodnje keramike, zato bi bili rezultati preiskave ob neupoštevanju tega izdelka zavajajoči.
(39)
Na podlagi preiskave je bilo ugotovljeno, da trpežen porcelan nima niti splošno sprejete in objektivne opredelitve niti neizpodbitnih lastnosti, s katerimi bi ga bilo mogoče opredeliti. Poleg tega lahko tudi proizvajalci Unije proizvajajo to vrsto namizne posode, pri čemer izdelki iz Unije neposredno konkurirajo izdelkom iz Kitajske. Trpežen porcelan tudi nima edinstvene ali drugačne končne uporabe. Zato so zahtevki za izključitev trpežnega porcelana iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni.
1.1.5 Ročno izdelan porcelan
(40)
Švedsko združenje, ki zastopa zadevne švedske uvoznike, je predlagalo izključitev ročno izdelanega porcelana iz obsega izdelka v preiskavi. Pri tem se je sklicevalo na dolgoletno zgodovino takšnega rokodelstva na Kitajskem, njegovo cenovno sprejemljivost in dejstvo, da potrošniki drugače dojemajo kitajske ročno izdelane predmete kot strojno izdelane predmete v Uniji.
(41)
Vendar je bilo na podlagi preiskave ugotovljeno, da na eni strani za to kategorijo ni nobene splošno sprejete/objektivne opredelitve in da na drugi strani več proizvajalcev Unije izdeluje ročno izdelan porcelan. Pri preiskavi niso bile ugotovljene bistveno drugačne fizikalne značilnosti kot pri drugih vrstah keramične namizne in kuhinjske posode niti drugačno dojemanje potrošnikov v primerjavi z ročno izdelanim porcelanom iz Unije. Zato se zahtevek za izključitev ročno izdelanega porcelana iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrne.
1.1.6 Ročno poslikana namizna posoda
(42)
Različni uvozniki so predlagali izključitev ročno poslikane namizne posode iz obsega izdelka v preiskavi. Predloženi razlogi so se nanašali na dejstvo, da je ročno poslikana namizna posoda namenjena določeni vrsti potrošnikov, da se lahko uporablja za drugačne namene kot tradicionalna namizna posoda (npr. za okras), da se v Uniji ne proizvaja v komercialnih količinah, da ni neposredno konkurenčna niti zamenljiva z drugo kuhinjsko/namizno posodo, na drugačno dojemanje potrošnikov, njeno razkošnost in večjo krhkost, skupaj z njenim posebnim proizvodnim postopkom, večjo delovno intenzivnostjo in sodelovanjem zelo izkušenih delavcev.
(43)
Na podlagi preiskave je bilo ugotovljeno, da je izdelek do ročne poslikave popolnoma enak namizni posodi, ki ni ročno poslikana. Prav tako je bilo pojasnjeno, da dejstvo, da postopek izdelave vključuje več ročnega dela, ne pomeni, da je izdelek drugačen; večina končnih uporabnikov dejansko težko razlikuje (če sploh) med ročno poslikanim porcelanom in porcelanom, ki ni ročno poslikan. Na podlagi preiskave je bilo tudi ugotovljeno, da je končna uporaba ročno poslikane namizne posode običajno enaka kot pri drugih vrstah keramične namizne posode in da ta posoda ni nujno bolj krhka. Poleg tega več proizvajalcev Unije proizvaja ročno poslikan porcelan, izdelki, proizvedeni v Uniji, pa so neposredno konkurenčni uvoženim izdelkom. Zato so zahtevki za izključitev ročno poslikane namizne posode iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni.
1.1.7 Namizna posoda z ročno figurativno podglazurno poslikavo
(44)
Uvoznik je predlagal izključitev namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo iz obsega izdelka v preiskavi. Navedeni razlogi so se nanašali na dejstvo, da so za namizno posodo z ročno podglazurno poslikavo značilni drugačen proizvodni postopek, drugačna uporaba (uporablja se lahko za hrano in pijačo, medtem ko se izdelki z nadglazurno poslikavo običajno ne morejo) ter drugačna kakovost in fizikalne značilnosti, pri čemer je primerna za shranjevanje in serviranje hrane, pomivanje v pomivalnem stroju in uporabo v mikrovalovni pečici. Zadevna stran je tudi navedla, da noben proizvajalec Unije ni zmožen in pripravljen proizvajati komercialnih količin namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo, pri čemer je opozorila, da izključitev namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo iz obsega izdelka v preiskavi ne bi pomenila nevarnosti za izogibanje. Prav tako je trdila, da jo potrošnik dojema drugače, saj se bolj kot za del tovrstne posode šteje za zbirateljski porcelan/način življenjskega sloga in se ne prodaja v kompletih.
(45)
Vendar je bilo na podlagi preiskave ugotovljeno, da na eni strani za to kategorijo ni nobene splošno sprejete/objektivne opredelitve in da jo na drugi strani lahko izdeluje več proizvajalcev Unije. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so izdelki, proizvedeni v Uniji, neposredno konkurenčni uvoženim izdelkom. Rezultati preiskave so pokazali, da je izdelek fizično popolnoma enak namizni posodi, ki ni ročno poslikana, in da povprečni potrošnik ne razlikuje med namizno posodo z ročno figurativno podglazurno poslikavo in drugimi vrstami okrašene namizne posode. Prav tako je bilo pojasnjeno, da dejstvo, da postopek izdelave zahteva bolj izkušene delavce, ne pomeni, da je izdelek drugačen, in da je končna uporaba namizne posode z ročno figurativno podglazurno poslikavo v osnovi enaka kot pri drugih vrstah keramične namizne posode. Zato so zahtevki za izključitev namizne posode z ročno podglazurno poslikavo iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnjeni.
1.1.8 Namizna posoda, ki ni proizvedena v EU
(46)
Nekateri uvozniki v svojih pripombah navajajo, da je treba preiskavo omejiti na trge, ki jih trenutno oskrbujejo proizvajalci Unije, ki so se pritožili. V nasprotnem primeru bi dajatve škodile nekaterim „specializiranim“ uvoznikom, pri čemer ti ne bi mogli kupovati od proizvajalcev Unije. Navedli so tudi, da proizvajalci Unije z blagovnimi znamkami ne proizvajajo za druge družbe in da ne zagotavljajo majhnih naročil niti ne delajo z odlitki, ki so potrebni za nekatere oblike. Prav tako proizvajalci Unije ne bi bili prilagodljivi in ne bi zagotavljali izdelkov, namenjenih za darila.
(47)
Ta zahtevek je začasno zavrnjen, ker je presplošen in nejasen ter ne vključuje objektivne podlage za takšno izključitev. Poleg tega imajo proizvajalci Unije velik razpon izdelkov in redno ponujajo nove izdelke, zato se razpon zbirk in izdelkov stalno spreminja. Vrste izdelkov, ki jih proizvaja industrija Unije, in njihova kakovost so pogosti tudi pri izvoznikih. Na podlagi preiskave je bilo tudi ugotovljeno, da nekateri proizvajalci Unije proizvajajo izdelke pod blagovnimi znamkami drugih strank. Prav tako se je izkazalo, da so izdelki, proizvedeni v Uniji, neposredno konkurenčni uvoženim izdelkom iz Kitajske, da je obe vrsti izdelkov mogoče enostavno nadomestiti ter da so zanje značilni enaka končna uporaba, podobni proizvodni postopki in enako dojemanje potrošnikov. Vprašanje glede prilagodljivosti je obravnavano v oddelku o interesu Unije.
1.1.9 Kamenina
(48)
Uvoznik s proizvodnjo na Kitajskem je navedel, da je treba uvoz izdelkov iz kamenine, ki vključujejo predvsem kuhinjsko posodo, izključiti iz obsega izdelka. Po navedbah te zainteresirane strani bi bil obseg proizvodnje izdelkov iz kamenine v Uniji majhen, pri čemer je zelo verjetno, da so pritožniki vključili izdelke iz kamenine zaradi izogibanja. Uvoznik je tudi trdil, da so cene, ki jih zaračunava za uvožene izdelke, veliko višje od cen, ki jih zaračunava kateri koli drug proizvajalec v Uniji, in da ta uvoz ne povzroča padanja cen ali škode.
(49)
Vendar so rezultati preiskave pokazali, da je obseg proizvodnje kamenine v Uniji znaten. Prav tako je bilo sklenjeno, da so izdelki iz kamenine, proizvedeni v Uniji, neposredno konkurenčni enakim izdelkom, uvoženim iz Kitajske, da je obe vrsti izdelkov mogoče enostavno nadomestiti ter da so zanje značilni enaka končna uporaba, podobni proizvodni postopki, enako dojemanje potrošnikov in enake fizikalne značilnosti. Navedbe v zvezi s ceno so obravnavane v uvodni izjavi (240). Zato se zahtevek za izključitev kamenine iz obsega izdelka v preiskavi začasno zavrne.
(50)
Poleg tega je zainteresirana stran navedla, da je treba glazirane in/ali emajlirane izdelke iz kamenine ali nebele in/ali sortirane glazirane in/ali emajlirane izdelke iz kamenine izključiti iz obsega preiskave. Vendar sklepa v zvezi s tem v tej fazi postopka ni bilo mogoče sprejeti.
1.1.10 Drugi zahtevki
(51)
Uvoznik je navedel, da je obseg izdelka v preiskavi preširok, zato ni mogoče razumno primerjati različnih vrst izdelkov. Uvoznik s proizvodnimi interesi na Kitajskem je izrazil podobno stališče. Nekatere strani so se v zvezi s tem sklicevale tudi na izključno okrasne predmete.
(52)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da so zadevna merila, ki se uporabljajo za določanje, ali se lahko izdelek, ki je predmet preiskave, obravnava kot en sam izdelek, tj. njegove osnovne fizikalne in tehnične značilnosti, podrobno določena v nadaljevanju. Izključno okrasni predmeti torej niso zajeti. Kljub temu, da se različne vrste keramične namizne in kuhinjske posode dejansko lahko razlikujejo v nekaterih posebnih lastnostih, je bilo na podlagi preiskave prav tako ugotovljeno, da so z izjemo keramičnih nožev njihove osnovne lastnosti enake. Poleg tega dejstvo, da je lahko proizvodni postopek zadevnega izdelka nekoliko drugačen, ni samo po sebi merilo, na podlagi katerega bi bilo mogoče opredeliti dva ali več različnih izdelkov. Nenazadnje je bilo na podlagi preiskave tudi ugotovljeno, da se različne vrste zadevnega izdelka na splošno prodajajo prek istih prodajnih poti. Medtem ko se nekatere specializirane trgovine morda osredotočajo na nekatere določene vrste, velik del distributerjev (prodajalci na drobno, veleblagovnice, supermarketi) prodaja različne vrste keramične namizne in kuhinjske posode, da bi potrošnikom ponudili široko izbiro. Zato se zahtevki glede preširokega obsega izdelka v preiskavi začasno zavrnejo.
(53)
Ena od zadevnih strani je navedla, da je treba nek keramičen mlinček za začimbe izključiti iz obsega izdelka. Vendar na podlagi preiskave ni bilo mogoče sprejeti sklepa o njihovih posebnih značilnostih, zato je bil zahtevek začasno zavrnjen.
1.2 Sklep o zadevnem izdelku
(54)
Rezultati preiskave so pokazali, da imajo vse vrste keramične namizne in kuhinjske posode, kljub razlikam v lastnostih in obliki, enake osnovne fizične in tehnične značilnosti, tj. keramična posoda, namenjena predvsem za stik z živili, ter se v osnovi uporabljajo za iste namene, pri čemer se lahko obravnavajo kot različne vrste istega izdelka.
(55)
Poleg dejstva, da imajo enake osnovne fizikalne in tehnične značilnosti, so vse te različne oblike in vrste medsebojno neposredno konkurenčne ter v veliki meri zamenljive. To jasno kaže dejstvo, da med njimi ni jasnih ločnic, tj. da prihaja do prekrivanja in konkurence med različnimi vrstami izdelkov, pri čemer običajni kupci zelo redko razlikujejo med izdelki iz porcelana in izdelki, ki niso iz porcelana.
(56)
Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (29)-(34), se je prav tako štelo, da je ustrezno omejiti opredelitev obsega izdelka, na podlagi katere se je začela ta preiskava, tako da se izključijo keramični noži. Zadevni izdelek je torej začasno opredeljen kot keramična namizna in kuhinjska posoda, razen keramičnih nožev, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki je trenutno uvrščena pod oznake KN 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 in ex 6912 00 90.
(57)
V okviru tega postopka in v skladu s stalno prakso Unije se torej šteje, da je treba vse zgoraj opisane vrste izdelka, razen keramičnih nožev, obravnavati kot en sam izdelek.
2. Podobni izdelek
(58)
Preiskava je pokazala, da imajo keramična namizna in kuhinjska posoda, ki jo industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, keramična namizna posoda, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, ter keramična namizna in kuhinjska posoda, ki se uvaža v Unijo iz LRK, vključno z izdelki, ki se proizvajajo in prodajajo v Braziliji, ki se šteje kot primerljiva država, enake osnovne fizikalne in kemijske značilnosti ter enake osnovne končne uporabe.
2.1 Zahtevki
(59)
Med preiskavo so nekatere zainteresirane strani navedle, da keramična namizna in kuhinjska posoda, ki jo proizvaja industrija Unije in ki se prodaja na trgu Unije, ni podobna zadevnemu izdelku. Trdile so, da to dokazujejo zlasti razlike med izdelki v zvezi z lastnostmi, kakovostjo, dojemanjem potrošnikov, prodajnimi potmi in segmentacijo. Poleg tega so navedle, da potrošniki v Uniji zadevni izdelek običajno obravnavajo kot cenejši izdelek in da navedeni izdelki nimajo prednosti blagovnih znamk.
(60)
Preiskava je pokazala, da si navedbe uvoznikov v zvezi s tem nasprotujejo. Medtem ko so nekateri trdili, da je zadevni izdelek običajno slabše kakovosti in ostaja v drugačnem cenovnem razredu kot izdelki, izdelani v Uniji, so drugi trdili, da se keramična namizna in kuhinjska posoda blagovnih znamk, izdelana v zadevni državi, uvaža iz Kitajske po višjih cenah.
(61)
Na eni strani je en nevzorčeni uvoznik navedel, da nemški proizvajalci zlasti izpostavljajo pomen, ki ga ima oznaka „izdelano v Nemčiji“ za kakovost. Zadevna stran je navedla, da je kakovost jedilnega pribora nekaterih nemških blagovnih znamk zaradi proizvodne metode bistveno boljša, drugi uvozniki pa so navedli, da kupujejo na Kitajskem zaradi dobre kakovosti, livarskih zmogljivosti in izurjenih delavcev. Preiskava je potrdila, da se v Uniji izdeluje keramična namizna in kuhinjska posoda visoke in nizke kakovosti in da se prodaja prek enakih distribucijskih poti, tj. neodvisnih prodajalcev na drobno, nespecializiranih supermarketov, veleblagovnic itd., kot zadevni izdelek. Ti izdelki torej konkurirajo na istem trgu.
(62)
Poleg tega na keramični namizni in kuhinjski posodi ni nujno navedena država porekla. Zato potrošnik pogosto zelo težko razlikuje med keramično namizno in kuhinjsko posodo, proizvedeno v zadevni državi, ter izdelki, proizvedenimi v Uniji.
2.2 Sklep
(63)
Zato se sklene, da ima keramična namizna in kuhinjska posoda, ki se proizvaja v zadevni državi in iz nje izvaža, keramična namizna in kuhinjska posoda, ki se proizvaja in prodaja na brazilskem trgu, ter keramična namizna in kuhinjska posoda, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, kljub nekaterim manjšim razlikam enake osnovne fizikalne značilnosti in končno uporabo in se zato šteje za enak izdelek v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. DAMPING
1. Tržnogospodarska obravnava (TGO)
(64)
V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe. Ta merila so zgolj zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta spodaj:
-
poslovne odločitve se sprejemajo glede na tržne pogoje in brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti;
-
podjetja imajo jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene;
-
ni pomembnega izkrivljanja, prenesenega iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva;
-
stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij zagotavljata stabilnost in pravno varnost ter
-
pretvorbe valut se izvajajo po tržnem tečaju.
(65)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (12), je enajst proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov iz LRK zahtevalo tržnogospodarsko obravnavo (v nadaljnjem besedilu: TGO) ter v predpisanem roku izpolnilo obrazec zahtevka za TGO. Vendar je en proizvajalec izvoznik nato umaknil svoj zahtevek za TGO.
(66)
Sodišče je v zadevi C-249/10 P, Brosmann in drugi proti Svetu, razsodilo, da se tehnika vzorčenja iz člena 17 osnovne uredbe ne sme uporabiti za namene odločanja o zahtevkih za individualno tržnogospodarsko obravnavo na podlagi člena 2(7)(c) navedene uredbe. Sodišče je ugotovilo, da so sodelujoči proizvajalci, ki niso vključeni v vzorec, v skladu s členom 2(7)(c) osnovne uredbe upravičeni do proučitve svojih zahtevkov za tržnogospodarsko obravnavo, ne glede na to, ali je bilo treba za družbe, ki niso vključene v vzorec, izračunati individualno stopnjo dampinga (3). V skladu s to sodbo je bilo odločeno, da se proučijo zahtevki za TGO, ki so jih predložili trije proizvajalci izvozniki ali skupine proizvajalcev izvoznikov, vključene v vzorec, in zahtevki sedmih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki niso bile vključene v vzorec. Komisija je pridobila vse potrebne informacije in preverila informacije, navedene v zahtevku za TGO, v prostorih zadevnih družb.
(67)
Ustaljena in usklajena praksa Unije je, da se prouči, ali skupina povezanih družb kot celota izpolnjuje pogoje za TGO. Zato se preiskava v zvezi s TGO, kadar je v proizvodnjo ali prodajo zadevnega izdelka neposredno ali posredno vključena podrejena družba ali katera koli druga družba, povezana z vlagateljem iz LRK, izvede posamezno za vsako družbo in za skupino družb kot celoto.
(68)
Glede na navedeno so bili preverjeni zahtevki za TGO desetih proizvajalcev izvoznikov, ki zajemajo šestnajst pravnih oseb.
(69)
Ugotovljeno je bilo, da nobeden od desetih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov iz LRK ne izpolnjuje meril za odobritev TGO. Preiskava v zvezi s TGO je razkrila zlasti, da nobeden od proizvajalcev izvoznikov, in sicer posameznih ali kot skupina, nima jasno določene zbirke osnovnih računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Preiskava je pokazala tudi, da sedem družb ali skupina družb Komisiji ni mogla dokazati, da ni bilo pomembnega izkrivljanja, prenesenega iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva. Tri od desetih družb tudi niso dokazale, da so bile poslovne odločitve sprejete glede na tržne pogoje in brez vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti.
(70)
Poleg tega je bilo med preveritvenim obiskom ene od navedenih družb ugotovljeno, da je zadevna družba v svojem obrazcu zahtevka za TGO navedla zavajajoče in pomanjkljive informacije, zlasti glede povezane družbe. Njeno sodelovanje je bilo na splošno zelo pomanjkljivo, zato je bila obveščena, da se lahko uporabi člen 18(1) osnovne uredbe, pri čemer je bila pozvana, naj predloži svoje pripombe. Predložene pripombe so potrdile pomanjkanje sodelovanja, zlasti s povezano družbo. Zato se začasno odloči, da je ni mogoče več šteti za sodelujočega proizvajalca izvoznika in da bodo vse začasne ali dokončne ugotovitve temeljile na podatkih, ki so na voljo v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
(71)
Komisija je ugotovitve o TGO uradno razkrila zadevnim družbam iz LRK, organom LRK in pritožniku. Ti so imeli možnost, da svoja stališča predložijo v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje, če zanj obstajajo posebni razlogi.
(72)
Nekatere družbe so trdile, da Komisija ni odgovorila na njihov zahtevek za TGO v treh mesecih, kot določa člen 2(7)(c) osnovne Uredbe. Preiskava zato ne bi bila veljavna zaradi postopkovne napake, pri čemer bi jo morala Komisija v skladu s sodbo v zadevi Brosmann (4) zaključiti.
(73)
Komisija priznava, da zaradi velikega števila zahtevkov za TGO, ki so bili proučeni in preverjeni na kraju samem na Kitajskem, v tem primeru ni bilo mogoče sprejeti odločitve o zahtevkih za TGO v predpisanem obdobju. Vendar se opozarja, da je Splošno sodišče nedavno odločilo, da odločitev o TGO, ki ni sprejeta v trimesečnem roku, predpisanem v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, sama po sebi še ni zadosten razlog za razveljavitev predpisa o uvedbi protidampinških ukrepov (5). Zahtevek se zato zavrne.
(74)
Poleg tega je šest družb izpodbijalo oceno Komisije, da nimajo jasno določene zbirke računovodskih evidenc, ki se pregledujejo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Komisija je natančno proučila te zahtevke in ugotovila, da predložene obrazložitve niso bile dovolj utemeljene, da bi ovrgle splošne ugotovitve, oblikovane na podlagi preverjanj na kraju samem. V nekaterih primerih so bile namreč nove predložene informacije v nasprotju s predhodno predloženimi informacijami, v nekaterih drugih primerih pa so družbe predložile nove dokaze, ki niso bili predloženi ali niso bili na voljo med preverjanji na kraju samem.
(75)
Pet družb je izpodbijalo tudi ugotovitve Komisije, da niso dokazale, da ni bilo pomembnega izkrivljanja, prenesenega iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva. Vendar prejete pripombe ne morejo povzročiti spremembe ugotovitev, ki jih je Komisija sprejela na podlagi preveritvenih obiskov. Družbe zlasti niso predložile dokazov, na podlagi katerih bi bilo mogoče zavrniti prvotne ugotovitve Komisije, da so bila iz netržnega gospodarstva prenesena izkrivljanja, na primer glede sredstev in pravic do uporabe zemljišč.
(76)
Dve družbi sta izpodbijali ugotovitve, da nista dokazali, da so bile poslovne odločitve sprejete glede na tržne pogoje in brez vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti. Zlasti pripombe ene družbe niso bile dovolj utemeljene, da bi ovrgle ugotovitev Komisije, da je država posegla v njeno politiko zaposlovanja, druga družba pa je predložila nove in nasprotujoče si informacije glede nakupa surovin.
(77)
Iz navedenega sledi, da nobena razlaga ni dovolj utemeljena, da bi lahko spremenila ugotovitve glede odločitve o TGO.
(78)
Na podlagi navedenega nobeden od desetih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov iz LRK, ki so zahtevale TGO, ni mogel dokazati, da izpolnjuje vsa merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.
2. Individualna obravnava (IO)
(79)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države, ki jih zajema navedeni člen, uvede dajatev na ravni države, če je to potrebno, razen kadar lahko družbe dokažejo, da izpolnjujejo vsa merila iz člena 9(5) osnovne uredbe Ta merila so zgolj zaradi lažjega sklicevanja povzeta spodaj:
-
v primeru družb ali skupin družb, ki so v celoti ali delno v tuji lasti, lahko izvozniki svobodno vrnejo kapital in dobičke v domovino;
-
izvozne cene in količine ter prodajni pogoji se svobodno določajo;
-
večina delnic je v lasti zasebnikov. Državni uradniki, ki so člani upravnih odborov ali so na ključnih vodstvenih položajih, morajo biti v manjšini ali pa je treba dokazati, da je družba kljub temu dovolj neodvisna v primeru vmešavanja države;
-
pretvorbe menjalnega tečaja se opravljajo po tržni stopnji in
-
država se ne vmešava toliko, da bi dovoljevala izogibanje ukrepom, če se individualnim izvoznikom odobrijo drugačne stopnje dajatev.
(80)
Trije proizvajalci izvozniki, ki so bili vključeni v vzorec, ter sedem proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec in so zahtevali TGO, so vložili tudi zahtevek za IO, če jim TGO ne bi bila odobrena. Poleg tega so dva proizvajalca izvoznika, vključena v vzorec, in štirje proizvajalci izvozniki, ki niso bili izbrani v vzorec, zahtevali le IO. V skladu s členom 17(1) osnovne uredbe so se proučili le zahtevki za IO, ki so jih vložile vzorčene družbe.
(81)
Na podlagi razpoložljivih informacij in ker so bili vsi zahtevki za TGO začasno zavrnjeni, se začasno sklene, da vse vzorčene družbe, ki so vložile zahtevek za IO, izpolnjujejo merila za odobritev IO.
3. Individualna preiskava (IP)
(82)
Zahtevke za individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe je predložilo sedem sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec.
(83)
V tej fazi postopka Komisija ni sprejela nobene odločitve glede zahtev za individualno preiskavo, pri čemer bodo te sprejete pravočasno.
4. Normalna vrednost
4.1 Izbira primerljive države
(84)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določena na podlagi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi.
(85)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava Rusko federacijo uporabiti kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti, pri čemer je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi s tem.
(86)
Komisija je prejela številne pripombe, v katerih je bilo navedeno, da Rusija ni ustrezna primerljiva država. Iz prejetih informacij je bilo zlasti razvidno, da je v Rusiji razvit trg vrhunskega porcelana, ki je specializiran za okrasni porcelan z dragimi materiali, pri čemer je domača proizvodnja zadevnega izdelka razmeroma majhna v primerjavi z domačo potrošnjo. Poleg tega je ruski trg zaščiten z netarifnimi ovirami, npr. certifikacijskim sistemom GHOST. Zato se je štelo, da Rusija ni ustrezna primerljiva država.
(87)
Glede na to je Komisija proučila, ali bi lahko bile druge države smiselna izbira za primerljivo državo, pri čemer je poslala dopise znanim proizvajalcem v več državah, vključno s Tajsko, Indijo, Malezijo, Turčijo, Brazilijo, Ukrajino, Indonezijo, Egiptom, Kolumbijo, Južno Korejo, Bangladešem in Argentino, na podlagi katerih so proizvajalci iz Indije, Turčije, Brazilije in Rusije potrdili svojo pripravljenost na sodelovanje s Komisijo. Vendar so le trije proizvajalci iz Brazilije, Tajske in Rusije izpolnili vprašalnike. Na podlagi preiskave je bilo ugotovljeno, da ima Brazilija konkurenčen domači trg za keramično namizno in kuhinjsko posodo z velikim številom proizvajalcev in razmeroma nizkimi carinami. Podatki, ki jih je predložil sodelujoči brazilski proizvajalec, so bili analizirani, pri čemer je bilo ugotovljeno, da zagotavljajo zanesljive informacije, na katerih bi lahko temeljila normalna vrednost.
(88)
Glede na navedeno in ob upoštevanju vseh informacij, ki so bile na voljo v tej fazi postopka, je Brazilija začasno izbrana kot ustrezna in smiselna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
4.2 Določitev normalne vrednosti
(89)
Ker so bili vsi zahtevki za TGO zavrnjeni, je bila normalna vrednost za vse kitajske proizvajalce izvoznike določena na podlagi informacij, ki jih je predložil proizvajalec v primerljivi državi, v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
(90)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej proučila, ali je bila prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam v Braziliji reprezentativna. Ugotovljeno je bilo, da je bila domača prodaja podobnega izdelka brazilskega sodelujočega proizvajalca reprezentativna v primerjavi z zadevnim izdelkom, ki so ga proizvajalci izvozniki, vključeni v vzorec, izvozili v Unijo.
(91)
Komisija je nato proučila, ali se lahko ta prodaja šteje za običajen potek trgovine v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno z določitvijo deleža dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam. Prodajne transakcije so se štele za dobičkonosne, kadar je bila cena na enoto enaka proizvodnim stroškom ali višja od njih. Tako so bili določeni proizvodni stroški brazilskega proizvajalca v OP.
(92)
Za vrste izdelka, pri katerih je bilo več kot 80 % obsega prodaje zadevne vrste izdelka na domačem trgu prodanih po ceni, višji od stroškov, in pri katerih je tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka ustrezala vsaj proizvodnim stroškom na enoto, je bila normalna vrednost glede na vrsto izdelka izračunana kot tehtano povprečje dejanskih domačih cen celotne prodaje zadevne vrste, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.
(93)
Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % celotnega obsega navedene vrste ali manj in kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste nižja od proizvodnih stroškov na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena le dobičkonosne prodaje navedene vrste v OP.
(94)
Za vrste izdelka, ki niso bile dobičkonosne, je bila normalna vrednost konstruirana z uporabo proizvodnih stroškov brazilskega proizvajalca, ki so se jim prišteli prodajni, splošni in upravni stroški ter dobiček v zvezi z dobičkonosnimi vrstami izdelka brazilskega proizvajalca.
5. Izvozne cene za proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO
(95)
Ker so vsi sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki jim je bila odobrena IO, izvažali neposredno neodvisnim strankam v Uniji, so bile izvozne cene v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določene na podlagi izvoznih cen zadevnega izdelka, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.
6. Primerjava
(96)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. Za določitev stopnje dampinga so se posamezne cene franko tovarna vzorčenih izvoznikov primerjale z domačimi prodajnimi cenami primerljivega proizvajalca ali konstruirano normalno vrednostjo, kot je ustrezno.
(97)
V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Po potrebi so bile izvedene prilagoditve v zvezi s stopnjo trgovine, razlikami v fizikalnih značilnostih in drugimi dejavniki, ki vplivajo na primerljivost cen, zlasti „trženje blagovne znamke“.
(98)
Najprej se je preverilo, ali je bila prilagoditev stopnje trgovine v skladu s členom 2(10)(d) osnovne uredbe utemeljena. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je Kitajska izvažala večinoma na ravni trgovine na debelo, medtem ko je bila prodaja v primerljivi državi izvedena tudi v obliki prodaje na drobno. Preiskava je pokazala tudi, da so različne distribucijske verige na obeh trgih vplivale na raven cen in s tem na pošteno primerljivost izvozne cene in normalne vrednosti. Preiskava je poleg tega pokazala, da je Kitajska večinoma izvažala v velikih količinah, večina domače prodaje v primerljivi državi pa je bila izvedena v manjših količinah, zaradi česar so se cene na enaki ravni trgovine na zadevnih trgih razlikovale. Da bi bila primerjava med izvozno ceno in normalno vrednostjo poštena, je bila normalna vrednost prilagojena na podlagi razlik v ceni na isti ravni trgovine v primerljivi državi in po potrebi razlik v ceni, ugotovljenih glede na prodane količine na posamezni ravni trgovine.
(99)
Nato se je preverilo, ali je bila prilagoditev razlik v fizikalnih značilnostih v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe utemeljena. V zvezi s tem je preiskava pokazala, da kitajski proizvajalci izvozniki svoje izdelke razvrščajo v največ pet različnih skupin od A do E, katerih cene se zelo razlikujejo. Velika večina izvoza v Unijo zajema skupine A, B in C ali njihovo kombinacijo. Vendar to razvrščanje ni splošno in ne temelji na splošnih standardih industrije, ampak je specifično za posamezne družbe in omogoča razlikovanje cen. Na drugi strani proizvajalec primerljive države na domačem brazilskem trgu prodaja le izdelke, podobne izdelkom iz skupine A, zaradi česar je bil ugotovljen vpliv na primerljivost cen. Izvozna cena je bila zato navzgor prilagojena stopnji kitajske skupine A, da bi bila primerljiva ceni izdelka, ki ga primerljivi proizvajalec prodaja na brazilskem trgu.
(100)
Preiskava je pokazala tudi, da brazilski proizvajalec na brazilskem trgu prodaja le proizvode z blagovno znamko, pri čemer kitajski proizvajalci izvozniki ne prodajajo proizvodov z blagovno znamko, ampak t. i. „izdelke zasebnih blagovnih znamk“ ali generično keramično namizno in kuhinjsko posodo. Stranke običajno štejejo izdelke z blagovno znamko za izdelke z določenim ugledom, zagotovljeno kakovostjo in obliko, kar pomeni višje tržne cene, pri čemer se generični izdelki (izdelki lastnih blagovnih znamk), ki imajo enake fizikalne in tehnične značilnosti, običajno prodajajo po znatno nižjih cenah. Čeprav dodane vrednosti izdelka z blagovno znamko običajno ni mogoče natančno količinsko opredeliti, ker nanjo vpliva veliko različnih dejavnikov, kot so dojemanje potrošnikov, prepoznavanje cene in drugih dejavnikov, ki niso količinsko opredeljivi, je brazilski proizvajalec v tem primeru potrdil, da se lahko njegovi keramični izdelki z blagovno znamko na brazilskem trgu prodajo po bistveno višjih cenah kot drugi izdelki brez blagovnih znamk (generični izdelki). Zato je bila normalna vrednost v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe dodatno prilagojena.
(101)
Kadar je bilo ustrezno, so bile dodatne prilagoditve v zvezi s stroški prevoza, zavarovanjem, manipulativnimi stroški in drugimi s tem povezanimi stroški, stroški pakiranja, kredita, provizije in bančnimi stroški izvedene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, točne in podprte z dokazi.
7. Stopnje dampinga
(102)
V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe so bile stopnje dampinga za proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena IO, določene na podlagi primerjave prilagojene tehtane povprečne normalne vrednosti, določene za primerljivo državo, z vsako prilagojeno tehtano povprečno izvozno ceno posamezne družbe, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.
(103)
Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili izbrani v vzorec, je bilo izračunano tehtano povprečje stopenj dampinga vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Na podlagi tega je začasna stopnja dampinga za nevzorčene proizvajalce izvoznike, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, 26,6 %.
(104)
Da bi se izračunala stopnja dampinga na ravni države, ki se uporabi za nesodelujoče ali neznane proizvajalce izvoznike iz LRK, je bila najprej ugotovljena raven sodelovanja, in sicer s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z enakovrednimi Eurostatovimi statističnimi podatki.
(105)
V tej preiskavi se je sodelovanje LRK štelo za visoko glede na razdrobljeno industrijo, saj proizvajalci izvozniki, ki so se javili, predstavljajo več kot 60 % celotnega izvoza zadevnega izdelka iz LRK v Unijo. Zato je bila stopnja dampinga na ravni države za druge proizvajalce izvoznike določena na podlagi tehtanega povprečja najvišjih stopenj dampinga, ki so bile določene za reprezentativne vrste in količine izdelka vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države začasno določena na 58,8 % cene CIF meja unije brez plačane dajatve.
(106)
Na podlagi tega so začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Družba
Začasna stopnja dampinga
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd in Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd in Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23 %
Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili zajeti v vzorec
26,6 %
Stopnja dampinga na ravni države
58,8 %
D. ŠKODA
1. Proizvodnja Unije in industrija Unije
(107)
Za določitev celotne proizvodnje Unije so se uporabile vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno s podatki iz pritožbe in naknadnih pripomb glede proizvajalcev, ki se niso javili v tej preiskavi. Celotna proizvodnja podobnega izdelka v Uniji je bila ocenjena z ekstrapoliranjem podatkov, ki so jih predložila evropska in nacionalna združenja in ki so bili navzkrižno preverjeni s podatki, ki so jih predložili posamezni proizvajalci, ter raziskovalnimi in statističnimi viri.
(108)
V OP je podobni izdelek v Uniji proizvajalo več kot 200 proizvajalcev Unije. Na podlagi navedenega v prejšnji uvodni izjavi je bilo ocenjeno, da celotna proizvodnja Unije v OP znaša približno 240 200 ton. Proizvajalci Unije, ki predstavljajo celotno proizvodnjo Unije, pomenijo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: industrija Unije). Industrija Unije je bila razdeljena na dva dela: mala in srednje velika podjetja ter velike družbe. Mala in srednje velika podjetja so predstavljala 42 % celotne proizvodnje Unije v navedenem obdobju. Proizvodnja Unije je dejansko zelo razdrobljena, vendar zgoščena v Češki republiki, Francoski republiki (Franciji), Nemčiji, Italiji, Republiki Poljski (na Poljskem), Portugalski republiki (na Portugalskem), Romuniji, Kraljevini Španiji (Španiji) ter Združenem kraljestvu Velike Britanije in Severne Irske (Združenem kraljestvu).
2. Potrošnja Unije
(109)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu izdelka v preiskavi in pripomb glede prodaje industrije Unije na domačem trgu.
(110)
Na podlagi tega je bila potrošnja Unije naslednja:
Preglednica 1
Obseg (v tonah)
2008
2009
2010
OP
Potrošnja Unije
826 896
687 609
750 830
726 614
Indeks (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
Potrošnja keramične namizne in kuhinjske posode v Uniji se je v obravnavanem obdobju skupno zmanjšala za 12 %. Najbolj se je zmanjšala med letoma 2008 in 2009, in sicer za 17 %.
(112)
To splošno zmanjšanje potrošnje v obravnavanem obdobju je treba obravnavati skupaj z okrevanjem po gospodarski krizi leta 2009. Trg keramične namizne in kuhinjske posode ima dobre možnosti (6).
3. Uvoz iz zadevne države
3.1 Obseg, cena in tržni delež dampinškega uvoza iz zadevne države
(113)
Na podlagi Eurostatovih podatkov so obseg, tržni delež in povprečne cene uvoza zadevnega izdelka naslednje:
Preglednica 2
Uvoz iz LRK
2008
2009
2010
OP
Obseg uvoza (v tonah)
535 593
449 346
516 618
485 814
Indeks (2008 = 100)
100
84
96
91
Tržni delež
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Povprečna uvozna cena (EUR/tona)
1 274
1 307
1 473
1 499
Indeks (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
Obseg celotnega uvoza iz Kitajske se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 % in je v OP obsegal 485 814 ton. Vendar je treba opozoriti, da se je uvoz iz Kitajske v smislu deleža zmanjšal za manj kot skupna potrošnja v EU. Tržni delež kitajskega uvoza, analiziran z vidika celotnega obravnavanega obdobja, se je dejansko povečal s 64,8 % leta 2008 na 66,9 % v OP.
(115)
V obravnavanem obdobju se je uvozna cena povečala za 17,7 %, tj. s 1 274 EUR/tono na 1 499 EUR/tono. To je povprečna uvozna cena na tono celotnega uvoza zadevnega izdelka, zato bi lahko spremembe v ponudbi vplivale na gibanje.
3.2 Nelojalno nižanje prodajnih cen
(116)
Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen se je tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunanih nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojenih na raven franko tovarna, tj. brez stroškov prevoza v Uniji ter po odbitku popustov in rabatov, primerjalo z ustreznim tehtanim povprečjem cen sodelujočih izvoznikov iz LRK, zaračunanih prvi neodvisni stranki na trgu Unije, tj. brez popustov in po potrebi prilagojenih cenam CIF meja Unije ter tudi ustrezno prilagojenih zaradi obstoječih carinskih dajatev, stroškov carinjenja in stroškov po uvozu. Cene izdelkov iz nižjih skupin so bile prilagojene cenam skupine A, saj so bili izdelki iz nižje skupine z vidika potrošnika konkurenčni izdelkom iz skupine A, kot je ugotovljeno tudi v uvodni izjavi (61). Tudi cene industrije Unije so bile prilagojene zaradi razlik v stopnji trgovine in izravnave cenovnega elementa, povezanega s trženjem blagovne znamke, če je bilo to ustrezno.
(117)
Primerjava je pokazala, da se je v OP zadevni dampinški izdelek iz LRK v Uniji prodajal po cenah, ki so nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za 26,3 % do 47,6 %.
4. Položaj industrije Unije
4.1 Splošno
(118)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
(119)
Makroekonomski kazalci (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlenost, produktivnost in višina stopenj dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne industrije Unije. Ocena je temeljila na informacijah, ki so jih predložila evropska in nacionalna združenja ter so bile navzkrižno preverjene s podatki, ki so jih predložili proizvajalci Unije, in uradnimi javnimi statističnimi podatki.
(120)
Analiza mikroekonomskih kazalcev (zaloge, prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, plače in proizvodni stroški) je bila izvedena na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Ocena je temeljila na njihovih informacijah, ki so bile ustrezno preverjene.
(121)
Za nekatere mikroekonomske kazalce (prodajne cene, dobičkonosnost, donosnost naložb in proizvodni stroški) so se rezultati vzorčenih družb v posebnem segmentu tehtali v skladu z deležem tega segmenta v celotni proizvodnji Unije (s specifično težo v smislu obsega proizvodnje posameznega segmenta v celotnem sektorju keramične namizne posode, tj. 42 % za mala in srednje velika podjetja ter 58 % za druge družbe). Tako je bilo zagotovljeno, da rezultati velikih družb niso izkrivljali analize škode, ampak da se je primerno upoštevalo stanje manjših družb, ki skupaj predstavljajo velik delež proizvodnje Unije, kadar je bilo to mogoče.
4.2 Makroekonomski kazalci
4.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(122)
V obravnavanem obdobju so bile proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije naslednje:
Preglednica 3
2008
2009
2010
OP
Obseg proizvodnje (v tonah)
281 300
230 300
235 700
240 200
Indeks (2008 = 100)
100
82
84
85
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
371 540
361 253
326 573
324 072
Indeks (2008 = 100)
100
97
88
87
Izkoriščenost zmogljivosti
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 15 %. Na splošno je bilo zmanjšanje proizvodnje v istem obdobju večje kot zmanjšanje potrošnje Unije. Proizvodnja se leta 2010 ni okrepila v enakem obsegu kot potrošnja.
(124)
Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 13 %. Kljub temu se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti v zadevnem obdobju dodatno znižala, tj. skupno za 2 % do 74,1 %.
4.2.2 Obseg prodaje in tržni delež
(125)
Obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam na domačem trgu se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za več (za 8 % več), kot se je zmanjšala potrošnja. Ugotavlja se, da se je obseg prodaje med letoma 2009 in 2010 še naprej zmanjševal, medtem ko se je potrošnja povečala za 8 %.
Preglednica 4
Obseg (v tonah)
2008
2009
2010
OP
Prodaja v Uniji
190 332
156 798
152 609
152 095
Indeks (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 % oziroma za 2,1 odstotne točke.
Preglednica 5
2008
2009
2010
OP
Tržni delež v Uniji
23 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Indeks (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3 Zaposlenost in produktivnost
(127)
Zaposlenost se je zmanjševala v celotnem obravnavanem obdobju, in sicer se je skupno zmanjšala za 21 %. Vzorec gibanja je enak vzorcu zmanjševanja obsega prodaje nepovezanim strankam na trgu Unije.
Preglednica 6
2008
2009
2010
OP
Število zaposlenih
31 559
26 146
24 993
25 093
Indeks (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju povečala za 8 %. Eden od razlogov za to je prizadevanje industrije Unije za odziv na pritisk, ki je izhajal iz dampinškega uvoza iz Kitajske.
Preglednica 7
2008
2009
2010
OP
Produktivnost (v tonah/zaposlenega)
8,9
8,8
9,4
9,6
Indeks (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4 Višina stopnje dampinga
(129)
Stopnje dampinga so navedene zgoraj v oddelku o dampingu. Vse stopnje, ki so bile določene, so znatno nad stopnjo de minimis. Poleg tega učinka dejanske stopnje dampinga glede na obseg in cene dampinškega uvoza ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.
4.3 Mikroekonomski kazalci
4.3.1 Zaloge
(130)
Stopnja končnih zalog industrije Unije se je v obravnavanem obdobju v absolutnem smislu zmanjšala za 14 %. Preiskava je razkrila, da to ni ključen kazalec za to vrsto industrije, ki dejansko posluje na podlagi naročil.
Preglednica 8
2008
2009
2010
OP
Zaloge (v tonah)
7 754
6 647
7 611
6 647
Indeks (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2 Prodajne cene
(131)
Prodajne cene industrije Unije so se v obravnavanem obdobju na domačem trgu zmanjšale za 12 %.
Preglednica 9
2008
2009
2010
OP
Povprečna prodajna cena za nepovezane stranke v EU (v EUR/tono)
4 103
3 818
3 811
3 615
Indeks (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in plače
(132)
V obravnavanem obdobju so bili dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, naložbe in plače industrije Unije naslednji:
Preglednica 10
2008
2009
2010
OP
Neto dobiček prodaje Unije nepovezanim strankam (% neto prihodka od prodaje)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Denarni tok (v EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Indeks (2008 = 100)
100
59
88
114
Neto naložbe (v EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Indeks (2008 = 100)
100
69
79
71
Donosnost naložb (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Indeks (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Letni stroški dela na zaposlenega
20 436
20 526
21 619
20 832
Indeks (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
Dobičkonosnost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 0,7 odstotne točke. Dobičkonosnost je bila najnižja leta 2010, ko je padec med letoma 2008 in 2010 dosegel 4,1 odstotne točke.
(134)
Poudariti je treba, da je bila industrija Unije zaradi velikega obsega poceni uvoza na trg Unije iz Kitajske, ki se je v obdobju 2002-2004 močno povečal in je od leta 2005 po odpravi uvoznih kvot za takšen uvoz dosegel zelo pomemben tržni delež, v negotovem položaju že na začetku obravnavanega obdobja. To je bil razlog za veliko prestrukturiranje sektorja, ki je bilo na začetku obravnavanega obdobja v zadnji fazi.
(135)
Glede na te dogodke pred obravnavanim obdobjem se dobiček iz začetka obravnavanega obdobja ne more šteti kot normalni dobiček. Ker v zvezi s tem ni bilo pripomb, se šteje, da se lahko kot veljavna referenčna vrednost začasno upošteva normalna stopnja dobička za drug izdelek široke potrošnje, v zvezi s katerim je bila izvedena protidampinška preiskava, tj. za usnjeno obutev. Ta stopnja dobička je 6 % (7). Zato je jasno, da industrija Unije v obravnavanem obdobju na splošno nikoli ni mogla doseči stopnje dobička, ki bi se lahko štela za sprejemljivo za ta izdelek.
(136)
Na splošno se je denarni tok industrije Unije v obravnavanem obdobju znatno povečal. Vendar so razlog za to nekatere večje uveljavljene družbe, ne pa mala in srednje velika podjetja. Stopnja neto naložb se je znižala za 33 %. Vendar je treba opozoriti, da ob koncu obravnavanega obdobja v malih in srednje velikih podjetjih naložb skoraj ni bilo več. Le dve družbi, ki nista malo ali srednje veliko podjetje, sta si lahko v obravnavanem obdobju privoščili pomembne naložbe. V celotnem obravnavanem obdobju se je donosnost naložb zmanjšala bolj kot dobičkonosnost.
(137)
Med letom 2008 in OP se je povprečna plača na zaposlenega povečala za 2 %. To povečanje stroškov dela je znatno nižje od skupnih stroškov dela v Uniji, kot so se razvijali v obravnavanem obdobju, kar kaže, da si je industrija Unije prizadevala za ohranitev čim nižjih plač delavcev.
4.3.4 Proizvodni stroški
(138)
V obravnavanem obdobju so se proizvodni stroški znižali za 10 %.
Preglednica 11
2008
2009
2010
OP
Proizvodni stroški (v EUR/tono)
3 578
3 583
3 514
3 230
Indeks (2008 = 100)
100
100
98
90
5. Sklep o škodi
(139)
Preiskava je pokazala, da so se kazalci škode, kot so obseg proizvodnje, zmogljivost, prodaja nepovezanim strankam in zaposlenost, v obravnavanem obdobju poslabšali.
(140)
Poleg tega so se kazalci škode, povezani s finančno uspešnostjo proizvajalcev Unije, kot so dobičkonosnost, naložbe in donosnost naložb, v obravnavanem obdobju razvijali negativno.
(141)
Dobičkonosnost na splošno nikoli ni dosegla zadovoljive stopnje dobička za sektor in se je v obravnavanem obdobju celo poslabšala. Industrija Unije je stalno zniževala prodajne cene, zato v določenem obdobju skoraj ni mogla več ustvarjati dobička.
(142)
Čeprav se je produktivnost industrije Unije v obravnavanem obdobju povečala, je bil glavni razlog za to njeno pomembno prizadevanje, da bi bila konkurenčna obsežnemu kitajskemu dampinškemu uvozu.
(143)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je bila industriji Unije povzročena znatna škoda v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
E. VZROČNA ZVEZA
1. Uvod
(144)
V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je dampinški uvoz iz Kitajske povzročil znatno škodo industriji Unije. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da bi se zagotovilo, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili ti dejavniki, ne bi pripisali dampinškemu uvozu.
2. Učinek dampinškega uvoza
(145)
Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 %. Medtem ko se je obseg dampinškega uvoza iz Kitajske zmanjšal za približno 9 %, se je njegov tržni delež povečal. Poleg tega se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 20 %, pri čemer je tržni delež s 23 % leta 2008 padel na 20,9 % v OP.
(146)
V obdobju od leta 2009 do konca OP se je potrošnja Unije povečala, tržni delež industrije Unije pa se je zmanjšal, medtem ko se je v istem obdobju dampinški uvoz iz Kitajske povečal, znatno pa se je povečal tudi njegov tržni delež.
(147)
Cene dampinškega uvoza iz Kitajske so se v obravnavanem obdobju zvišale. Čeprav se je v obravnavanem obdobju povprečna uvozna cena iz Kitajske zvišala za 18 %, so bile te cene vedno znatno nižje od prodajnih cen industrije Unije, zlasti v OP, s čimer se je ohranil pritisk na cene na trgu Unije. Zato se lahko skrčenje prodajnih cen industrije Unije na trgu Unije in njena dobičkonosnost pripišeta padcu cen, ki ga je na trgu Unije povzročil dampinški uvoz iz Kitajske. Upad proizvodnih stroškov in zmanjšanje stopnje zaposlenosti v industriji Unije kažeta na prizadevanja industrije, da bi se odzvala na tovrsten uvoz.
(148)
Na podlagi navedenega se sklene, da sta prisotnost kitajskega uvoza in povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza iz Kitajske po cenah, ki so stalno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, odločilno vplivala na nastanek znatne škode v industriji Unije, kar se še zlasti kaže v njenem slabem finančnem položaju ter v poslabšanju večine kazalcev škode.
3. Učinek drugih dejavnikov
(149)
Drugi dejavniki, ki so bili upoštevani pri proučitvi vzročnosti, so: razvoj povpraševanja na trgu Unije in njegova segmentacija, izvoz industrije Unije, uvoz izdelka v preiskavi iz drugih držav, protikonkurenčne prakse na trgu Unije, razlike v načinih proizvodnje in trg rabljenih izdelkov. Analizirani so bili tudi drugi dejavniki.
3.1 Uvoz iz drugih tretjih držav
(150)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v preglednici spodaj. Količinska in cenovna gibanja temeljijo na podatkih Eurostata.
Preglednica 12
2008
2009
2010
OP
Obseg uvoza iz vseh drugih tretjih držav (v tonah)
100 971
81 464
81 602
88 706
Indeks (2008 = 100)
100
81
81
88
Tržni delež
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Povprečna uvozna cena (EUR/tona)
2 378
2 354
2 591
2 522
Indeks (2008 = 100)
100
99
109
106
Obseg uvoza iz Turčije (v tonah)
36 952
33 275
32 887
40 553
Indeks (2008 = 100)
100
90
89
110
Tržni delež
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Povprečna uvozna cena (EUR/tona)
2 027
2 014
2 171
2 058
Indeks (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
Uvoz iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 12 %, pri čemer je tržni delež tega uvoza ostal precej stabilen.
(152)
Upoštevati je treba, da so se povprečne uvozne cene iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju zvišale za 6 % in da so bile stalno višje od povprečne prodajne cene kitajskega izvoza (za 68 % v OP).
(153)
CCCLA je ugotovila, da naj bi se uvoz iz Turčije med letoma 2010 in 2011 povečal za 8 %, pri čemer naj bi bile uvozne cene iz Turčije le za okrog 20 % višje od uvoznih cen iz Kitajske.
(154)
V zvezi s to trditvijo je bilo pri primerjavi položaja na začetku in na koncu obravnavanega obdobja ugotovljeno, da se je obseg uvoza iz Turčije povečal za 10 % ali 1,1 odstotne točke, vendar tudi, da so bile njegove povprečne cene stalno znatno višje (od 37 % do 60 %) od kitajskih uvoznih cen. Poleg tega nikoli ni predstavljal več kot 5,6 % tržnega deleža. Zato je težko skleniti, da je bila znatna škoda industriji Unije povzročena zaradi turškega uvoza.
(155)
Zaradi zgornjih razlogov se sklene, da uvoz iz drugih tretjih držav ni znatno vplival na položaj industrije Unije.
3.2 Tržni segmenti
(156)
Združenje uvoznikov s sedežem v Nemčiji in nekateri njegovi člani so navedli, da bi bilo treba trg za keramične izdelke v preiskavi na podlagi cen za končne uporabnike, kakovosti izdelkov in prodajnih kanalov razdeliti na vsaj naslednje tri segmente: višji cenovni razred (visoka kakovost, visoke cene), srednji/nižji cenovni razred (srednja/nizka kakovost, srednje/nizke cene) in segment posebnih izdelkov (kot so okrasni predmeti, spominki, lonci in hotelski porcelan). Večji del proizvodnje Unije naj bi se prodal na trgu izdelkov višjega cenovnega razreda in/ali na trgu posebnih izdelkov, kitajski uvoz pa naj bi zadostil predvsem povpraševanju na trgu izdelkov nižjega cenovnega razreda. Industrija Unije bi se usmerila predvsem v butično prodajo in ne v prodajna mesta, kjer nakupujejo običajni potrošniki. Kitajski uvoz tako ne bi bil neposredno konkurenčen proizvodnji Unije.
(157)
Vendar preiskava teh domnev ni potrdila. Najprej je treba opozoriti, da podobni izdelek ne zajema nekaterih izdelkov, ki jih navajajo te strani, na primer izključno okrasnih predmetov (glej uvodni izjavi 1.1.10 in (51)). Poleg tega je preiskava pokazala, da se trenutno s proizvodnjo Unije in kitajskim uvozom pokrije povpraševanje na vseh trgih. Velik del kitajskega uvoza bi dejansko spadal v t. i. segment izdelkov višjega cenovnega razreda ali segment posebnih izdelkov. Nek britanski uvoznik je navedel, da uvaža izdelke iz Kitajske, skupina podjetij iz EU s proizvodnimi interesi na Kitajskem pa se je prav tako sklicevala na zelo visoke cene, ki jih na trgu Unije zaračunava za svoje izdelke iz kamenine s poreklom iz Kitajske.
(158)
Nazadnje se besedilo sklicuje na oddelek B.1.2. zgoraj, kjer je bilo ugotovljeno, da so bile vse vrste zadevnega izdelka in podobnega izdelka obravnavane kot en izdelek. Zato je treba analizo izvesti na ravni zadevnega izdelka in podobnega izdelka. Zahtevkov v zvezi s posameznimi segmenti tako ni bilo mogoče ohraniti.
3.3 Potrošnja in povpraševanje
(159)
Evropsko združenje uvoznikov in prodajalcev na drobno ter CCCLA sta opozorila na zmanjšanje povpraševanja v Uniji. Eden od nevzorčenih uvoznikov je navedel, da se je povpraševanje po porcelanu, zlasti po stranskih in dodatnih vrstah ter v zasebnem sektorju, zelo zmanjšalo ter da je preostalo povpraševanje zelo raznovrstno. Številne strani so prav tako navedle, da zaradi spreminjajočih se modnih trendov potrošniki danes iščejo cenovno dostopno keramično namizno in kuhinjsko posodo. Po mnenju trgovcev na debelo se trg za izdelke visokega cenovnega razreda zmanjšuje, ta trend pa se bo nadaljeval tudi v prihodnjih letih.
(160)
Po mnenju zgoraj navedenega evropskega združenja uvoznikov in prodajalcev na drobno je zmanjšanje povpraševanja razlog za padec prodaje in proizvodnje proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju.
(161)
CCCLA je navedla, da je pritožba pokazala znatno nihanje ravni potrošnje znotraj Unije v obravnavanem obdobju, skladno s splošnimi makroekonomskimi pogoji. Po mnenju CCCLA so se v obravnavanem obdobju dejavniki škode razvijali vzporedno z nihanji povpraševanja v Uniji in na drugih trgih, pri čemer so se proizvajalci Unije in kitajski uvoz prilagajali spremembam v povpraševanju.
(162)
Združenje uvoznikov s sedežem v Nemčiji in nekateri njegovi člani so navedli, da podatki o kitajskem uvozu po širitvi Unije leta 2004 in po odpravi uvoznih kvot za ta izdelek od 1. januarja 2005 kažejo na zelo veliko povpraševanje po cenejši namizni posodi na trgu Unije med letoma 2002 in 2005, čemur je sledilo zmanjšanje povpraševanja med letoma 2005 in 2010. Proizvajalci Unije naj ne bi želeli in/ali zmogli zadostiti takšnemu povpraševanju.
(163)
V zvezi s temi trditvami se besedilo najprej sklicuje na oddelek B.1.2. zgoraj, kjer je bilo ugotovljeno, da so bile vse vrste zadevnega izdelka in podobnega izdelka obravnavane kot en izdelek. Trditve v zvezi z nekaterimi vrstami izdelkov zato niso ustrezne, pri čemer je treba analizo izvesti na ravni zadevnega izdelka in podobnega izdelka.
(164)
Poleg tega domnevi, da so se dejavniki škode razvijali vzporedno z nihanji povpraševanja na drugih izvoznih trgih, nasprotuje dejstvo, da se je izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju razvijal pozitivno.
(165)
Prav tako, kot je ugotovljeno v oddelku D.2 zgoraj, se je v obravnavanem obdobju potrošnja zmanjšala. Nobenih dokazov ni bilo, da proizvajalci Unije niso želeli in/ali niso zmogli zadostiti zelo velikemu povpraševanju po cenejši namizni posodi v Uniji. Nasprotno je preiskava pokazala, da so v obravnavanem obdobju proizvajalci Unije zadostili različnim vrstam povpraševanja, vključno s povpraševanjem po cenejši namizni posodi. Kljub nihanju v ravni potrošnje znotraj Unije v obravnavanem obdobju, ki bi v neki fazi lahko prispevalo k slabemu rezultatu industrije Unije, na splošno ni mogoče trditi, da bi bil njegov vpliv tolikšen, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodljivimi razmerami, ki so v tej industriji nastale v OP.
(166)
Zahtevki so bili zato zavrnjeni.
3.4 Izvoz industrije Unije
(167)
Po podatkih Eurosata (obseg izvoza) in vzorčenih proizvajalcev Unije (povprečna izvozna cena) se je izvoz industrije Unije v obravnavanem obdobju razvijal na naslednji način:
Preglednica 13
2008
2009
2010
OP
Obseg izvoza (v tonah)
90 968
73 502
83 091
88 105
Indeks (2008 = 100)
100
81
91
97
Povprečna izvozna cena (EUR/tona)
3 136
2 983
3 462
3 125
Indeks (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
CCLA je v pritožbi ugotovila, da se je izvoz proizvajalcev Unije med letoma 2009 in 2011 znatno povečal. Ta stran je navedla, da so se dejavniki škode razvijali negativno, ko se je izvoz proizvajalcev Unije zmanjšal. Zato bi lahko škodo povzročil neugoden razvoj izvoza industrije EU.
(169)
V tem smislu je treba najprej upoštevati, da se analiza škode osredotoča na položaj industrije Unije na trgu Unije. Zato morebitne spremembe izvoza ne vplivajo na večino zgoraj analiziranih kazalcev, kot so obseg prodaje, tržni delež in cene. Poleg tega se lahko izvoz industrije Unije razume kot način za nadomestitev zmanjševanja prodaje na trgu Unije, tj. kjer je nastala škoda. Kot je prikazano v zgornji preglednici, se je celoten izvoz iz Unije zmanjšal za 3 %. Izvozne cene prodaje sodelujočih vzorčenih proizvajalcev so v obravnavanem obdobju ostale stabilne.
(170)
Zahtevek je bil zato zavrnjen, pri čemer se ugotavlja, da izvoz industrije Unije ni povzročil znatne škode.
3.5 Odprava uvoznih kvot
(171)
Do 1 januarja 2005 so v takratnih državah članicah za izdelke s poreklom iz Kitajske in z oznakami KN iz uvodne izjave (55) veljale količinske kvote, ki so leta 2000 skupaj znašale 84 473 ton ter so se postopoma povečale na 147 744 ton leta 2004. Razpoložljivi statistični podatki kažejo, da je leta 2004 uvoz zadevnega izdelka v 27 državah, ki so zdaj države članice, znašal 173 809 ton. Eno leto pozneje, tj. po odpravi kvot, se je uvoz povečal do 530 294 ton. Od takrat kitajski uvoz nikoli ni bil manjši od 449 000 ton na leto.
(172)
V zvezi z vplivom uvoznih kvot na škodo v obravnavanem obdobju je treba glede na to, da so se kvote postopoma povečevale in da so bile odpravljene tri leta pred začetkom obravnavanega obdobja ter šest let pred OP, najprej upoštevati, da se je od leta 2002 trg Unije že močno prestrukturiral, da bi se upoštevale te spremenjene tržne razmere. To potrjujejo tudi podatki, ki jih je predložil pritožnik v zvezi s prenehanjem poslovanja in plačilno nesposobnostjo evropskih proizvajalcev keramične namizne posode. Zato se je industrija Unije do začetka obravnavanega obdobja spremenila v zmanjšan in donosen sektor.
(173)
Iz tega bi lahko sklepali, da bi lahko odprava uvoznih kvot za zadevni izdelek leta 2005 negativno vplivala na položaj industrije Unije pred začetkom obravnavanega obdobja. Vendar je škodo v OP, tudi če bi to držalo, še vedno povzročil dampinški uvoz. Zato odprava uvoznih kvot od leta 2005 ne prekinja vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, povzročeno industriji v obravnavanem obdobju in OP.
3.6 Nekonkurenčne prakse na trgu Unije
(174)
Več strani je trdilo, da škodo povzročajo nekonkurenčne prakse na trgu Unije, pri čemer so navedle tudi, da je bil cilj uvedbe tega protidampinškega postopka povrnitev izgub, nastalih zaradi glob, izrečenih v zvezi z nezakonitimi karteli. CCCLA je navedla, da bi bili lahko podatki o škodi (prodajne cene, obseg prodaje, tržni delež in dobiček) iz pritožbe in podatki o škodi, zbrani med preiskavo, zaradi tajnega dogovarjanja na trgu Unije nezanesljivi, ker ne predstavljajo razmer, ki odražajo običajno delovanje trga.
(175)
Na eni strani se upošteva, da je Komisija leta 2010 naložila plačilo globe sedemnajstim podjetjem, dejavnim na področju kopalniške opreme, in sicer zaradi sodelovanja v kartelu za določanje cen med leti 1992 in 2004, ki je zajemal šest držav članic: Nemčijo, Avstrijo, Italijo, Francijo, Kraljevino Belgijo (Belgijo) in Kraljevino Nizozemsko (Nizozemsko) (8). Zadevne dejavnosti so se izvajale pred obravnavanim obdobjem in so zadevale druge izdelke. Poleg tega je edino zadevno podjetje, ki je bilo v obravnavanem obdobju dejavno tudi v sektorju keramične namizne in kuhinjske posode, pri Splošnem sodišču Evropske unije vložilo tožbo za odpravo zadevne globe. Obravnava tožbe še ni končana. Na drugi strani so nemški organi februarja 2011 sprožili kartelno preiskavo proti nekaterim nemškim proizvajalcem namizne posode. Nemški organi rezultatov preiskave še niso objavili, zato še ni mogoče sklepati ničesar. Poleg tega ta preiskava zadeva le eno državo članico, čeprav je industrija Unije precej razširjena. Trditve so bile zato zavrnjene.
(176)
Kar zadeva navedbe nekaterih strani, da so nekateri proizvajalci v Uniji spremenili svojo dejavnost in postali tudi trgovci na drobno z izdelki kitajskega porekla, gre za poslovno možnost, ki je ni mogoče šteti za protikonkurenčno.
3.7 Načini proizvodnje
(177)
Nekatere strani so menile, da je izbira proizvajalcev Unije v zvezi z načini proizvodnje nedvomno prispevala k škodi, povzročeni industriji Unije. Te strani poudarjajo, da so načini proizvodnje v Uniji veliko manj učinkoviti kot na Kitajskem - načini proizvodnje v Uniji so popolnoma avtomatski, kar pomeni visoke stroške ponovnega zagona pri majhnih serijah, drago izdelovanje kalupov, dražje surovine in višje stroške energije zaradi postopka dvojnega žganja. Poleg tega za razliko od proizvajalcev Unije kitajski proizvajalci delajo na podlagi naročil, imajo nižje stroške skladiščenja in svojo celotno proizvodnjo prodajo v serijah brez razvrščanja ter s cenovnimi popusti. Tudi strošek preslikave vzorcev na glazuro pred žganjem izdelkov bi bil v Uniji skoraj dvakrat višji. Na drugi strani so nekatere strani izpostavile učinkovitost načinov proizvodnje Unije, na primer v zvezi z večjimi serijami.
(178)
Preiskava je pokazala obstoj ustreznega prenosa tehnologije po vsem svetu. S preiskavo ni bilo mogoče dokazati povezave med posameznim načinom proizvodnje in uspehom na poslovnem področju. Prav tako ni bilo mogoče dokazati, da je izbira posameznega načina proizvodnje vplivala na prekinitev vzročne zveze med dampinškim uvozom iz zadevne države in škodo, ki je bila povzročena industriji Unije.
3.8 Trg rabljenih izdelkov
(179)
Glede na navedbe nevzorčenega uvoznika so se gospodinjstva v zadnjih desetletjih zmanjšala, pri čemer predmete, ki jih ne potrebujejo več, prodajajo na boljših trgih, spletnih dražbah ali na drugih trgih rabljenih izdelkov. Po mnenju te strani se z rabljeno namizno in kuhinjsko posodo pokrije znaten del trenutnega povpraševanja, pri čemer je ta posoda neposredno konkurenčna novo izdelani namizni in kuhinjski posodi. Eden od nevzorčenih uvoznikov je predložil podporno dokumentacijo z vrednostmi, ki jih posamezne linije izdelkov znanih nemških proizvajalcev porcelana dosegajo na spletnih dražbah.
(180)
Vendar ni bilo utemeljene podlage za ekstrapolacijo podatkov o obsegu in cenah, ki temeljijo na stanju v Nemčiji, v zvezi z zelo specifičnimi zbirkami treh nemških podjetij, na druge države Unije ali druge skupine proizvodov. Zato tega trga ni bilo mogoče količinsko opredeliti in s preiskavo dokazati, da prodaja rabljenih izdelkov vpliva na prekinitev vzročne zveze med dampinškim uvozom iz zadevne države in škodo, ki je bila povzročena industriji Unije.
3.9 Gospodarska kriza
(181)
CCCLA meni, da je domnevno škodo povzročil vpliv finančne krize, gospodarske recesije in državne dolžniške krize na proračune potrošnikov. Ker naj bi bili pritožniki na operativni ravni dobičkonosni, CCCLA meni, da so navedene izgube posledica finančnih špekulacij (kot so izgube lastniških finančnih instrumentov ali državnih obveznic) in neoperativnih stroškov, povezanih s finančno krizo.
(182)
Zmanjšanje potrošnje v delih obravnavanega obdobja je mogoče pojasniti z gospodarsko krizo. Vendar je treba upoštevati, da je v razmerah zmanjšane potrošnje v obravnavanem obdobju in v razmerah povečane potrošnje v obdobju med letom 2009 in OP uspešnost poceni dampinškega uvoza nasprotna uspešnosti industrije Unije.
(183)
Preiskava je jasno pokazala, da so se zaradi dampinškega uvoza iz Kitajske povečali učinki upada gospodarske rasti. Tudi med splošno oživitvijo gospodarstva si industrija Unije ni mogla opomoči in ponovno doseči večjega obsega prodaje, pri čemer je v obravnavanem obdobju izgubila pomemben tržni delež, medtem ko se je tržni delež kitajskega dampinškega uvoza povečal.
(184)
Zato kljub morebitnemu vplivu gospodarske krize na slabo uspešnost industrije Unije na splošno ni mogoče trditi, da je ta vpliv prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodljivimi razmerami, ki so bile povzročene tej industriji med OP.
3.10 Drugi dejavniki
(185)
Eno od združenj je izpostavilo druge dejavnike, ki bi po njegovem mnenju lahko prekinili vzročno zvezo. Ta stran se je sklicevala na konkurenco znotraj Unije (na podlagi dejstva, da so cene v Uniji zelo različne) ter na vse strožje varnostne in zdravstvene zahteve v Uniji, zaradi katerih so stroški proizvodnje vse višji. Drugi navedeni dejavniki vključujejo ponarejanje s strani nekaterih kitajskih proizvajalcev in netarifne ovire na številnih trgih zunaj EU, kar bi lahko oviralo izvoz proizvajalcev Unije.
(186)
Kar zadeva konkurenco znotraj Unije, preiskava ni pokazala povezave med škodo, geografskim položajem proizvajalcev Unije in cenami v zadevni državi članici. Kar zadeva varnostne in zdravstvene zahteve Unije, je treba opozoriti, da veljajo za izdelke, izdelane v Uniji, in uvožene izdelke, pri čemer vplivajo na cene vseh subjektov. Glede na to, da ni bil predložen noben podatek v utemeljitev zahtevka v zvezi s ponarejanjem, učinkov tega zahtevka ni bilo mogoče analizirati. Zahtevka v zvezi z netarifnimi ovirami na številnih trgih zunaj EU ni bilo mogoče ohraniti: takšne ovire bi lahko proizvajalcem Unije preprečile razvoj njihovega izvoznega potenciala, nimajo pa vpliva na zmanjševanje prodaje na trgu Unije, tj. kjer je nastala škoda.
(187)
CCCLA je izpostavila druge dejavnike, in sicer pomanjkanje kvalificirane delovne sile na trgu Unije in samopovzročeno škodo, ki izhajajo iz dejstva, da nekateri proizvajalci Unije zadevni izdelek uvažajo. Na podlagi razpoložljivih informacij se sklene, da je bila celotna industrija Unije v slabem položaju, pri čemer dejstvo, da so se razširili številni poslovni modeli, ni povzročilo škode industriji Unije ter ga je treba razumeti kot nadomestilo za zmanjšano prodajo na trgu Unije. Zainteresirane strani iz Unije v zvezi s pomanjkanjem kvalificirane delovne sile v sektorju keramične namizne in kuhinjske posode v Uniji niso predložile nobenega zahtevka.
(188)
Eden od uvoznikov je institucije pozval, naj analizirajo vpliv drugih vrst namizne in kuhinjske opreme, na primer plastične, aluminijaste, melaminske in steklene. Kljub temu ni bil predložen noben podatek v utemeljitev zahtevka. S preiskavo v zvezi s tem ni bilo mogoče ugotoviti ničesar.
(189)
Nekatere strani škodo, ki je bila povzročena industriji Unije, povezujejo z razmerami v industriji Unije pred obravnavanim obdobjem. V zvezi s tem so številni uvozniki domnevali, da se je poslabšanje industrije Unije začelo že v obdobju med leti 1975-2002. Vendar analiza Komisije ni mogla zajemati tako časovno oddaljenega obdobja, med drugim zaradi nerazpoložljivosti zanesljivih podatkov za to obdobje. To velja tudi za dogodek, ki se je zgodil veliko pred obravnavanim obdobjem: državna pomoč, ki jo je prejela nemška industrija porcelana in na podlagi katere bi bilo po mnenju nevzorčenega uvoznika mogoče dokazati, da industrija Unije ni povečala svoje učinkovitosti (9)
(190)
Preiskava drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, je pokazala, da ti dejavniki nimajo takšnega vpliva, da bi lahko prekinili vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki je bila povzročena industriji Unije.
4. Sklep o vzročni zvezi
(191)
Na podlagi zgornje analize, pri kateri so bili učinki vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije ustrezno opredeljeni in ločeni od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno sklene, da je dampinški uvoz iz Kitajske povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
F. INTERES UNIJE
1. Uvodne opombe
(192)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali utemeljeni razlogi, zaradi katerih bi bilo mogoče skleniti, da sprejetje začasnih protidampinških ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov zadevnega izdelka.
2. Interes industrije Unije
(193)
Industrija Unije zajema več kot 200 proizvajalcev s tovarnami v različnih državah članicah Unije, v katerih je v OP na področju proizvodnje in prodaje podobnega izdelka neposredno zaposlenih več kot 25 000 ljudi.
(194)
Pri preiskavi je bilo ugotovljeno, da je bila industriji Unije v obdobju preiskave zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države povzročena znatna škoda. V obravnavanem obdobju so se zmanjševali zlasti kazalci škode v zvezi s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot so proizvodnja, dobičkonosnost in donosnost naložb. Najbolj so nazadovala MSP: v obravnavanem obdobju so poslovala z izgubo od leta 2010. Če ne bodo izvedeni ukrepi, že izvedena prizadevanja v sektorju ne bodo zadostovala za izboljšanje finančnega stanja industrije Unije, ki se lahko še poslabša.
(195)
Dejstvo, da so nekateri proizvajalci Unije uspešnejši od drugih, ali položaj industrije Unije pred obravnavanim obdobjem ne vplivata na ugotovitve sedanje preiskave.
(196)
Pričakuje se, da bodo z uvedbo ukrepov ponovno vzpostavljeni učinkoviti in pravični trgovinski pogoji na trgu Unije. Ti bi nato še naprej pozitivno vplivali na gospodarski položaj in dobičkonosnost v Uniji.
(197)
Nekateri uvozniki so trdili, da bi v primeru uvedbe ukrepov zadevni izdelek nadomestile druge vrste izdelkov (ki niso keramična namizna in kuhinjska posoda), na primer tekstilni izdelki (npr. predmeti, namenjenimi za darila) ali plastična namizna posoda, pri čemer bi imeli korist drugi sektorji. Vendar na podlagi preiskave ni bilo mogoče potrditi, da bi bila takšna zamenjava pomembna.
(198)
Zato se sklene, da bi bila uvedba začasnih protidampinških ukrepov za uvoz keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Kitajske v interesu industrije Unije.
3. Interes nepovezanih uvoznikov
(199)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (3), je bilo zaradi očitno velikega števila nepovezanih uvoznikov uporabljeno vzorčenje.
(200)
Na splošno so vzorčeni uvozniki v OP nabavljali blago predvsem v zadevni državi, pri čemer so na področju uvoza in nadaljnje prodaje keramične namizne in kuhinjske posode zaposlovali približno 350 ljudi. Uvažali so različne vrste izdelkov, od darilnih izdelkov iz porcelana in lončene posode z blagovnimi znamkami do preproste namizne posode za gospodinjstva. Raven sodelovanja teh uvoznikov je bila različna. Največja uvoznika iz vzorca, ki v velikem obsegu opravljata tudi dejavnosti na področju prodaje na drobno, na primer nista predložila vseh podatkov o dobičkonosnosti ter razliki med nakupnimi cenami in cenami pri nadaljnji prodaji nepovezanim strankam, pri čemer je eden od njiju celo prepovedal dostop do svojih računovodskih evidenc. Ti strani sta predložili samo transferne nakupne in/ali transferne prodajne cene. Zato kljub večkratnim zahtevam niso bile predložene ustrezne informacije, na podlagi katerih bi bilo mogoče oceniti višino bruto in neto marže, ki se uporablja za vse zadevne izdelke, vključene v vzorec.
(201)
Poleg tega so bili podatki, ki sta jih predložila vzorčena uvoznika/prodajalca na drobno, prav tako v marsičem pomanjkljivi, zato ni bila možna ocena bruto in neto stopnje dobička prodajalcev zadevnega proizvoda na drobno. Zato na podlagi sodelovanja uvoznikov, vključenih v vzorec, ni bilo mogoče ugotoviti, ali bi se lahko oskrbovalna veriga EU prilagodila predlagani protidampinški dajatvi in posledično, kako bi te dajatve vplivale na maloprodajno ceno in s tem na potrošnike.
(202)
Prvič, velika večina uvoznikov, ki so odgovorili na vprašanja o vzorčenju, namenjena uvoznikom, je navedla, da je bruto razlika med nakupno ceno in ceno pri nadaljnji prodaji med 50 % in 200 %. Preverjeni podatki samih uvoznikov, vključenih v vzorec, potrjujejo, da so te bruto razlike reprezentativne. Drugič, iz javno dostopne dokumentacije je razvidno, da bi bila oskrbovalna veriga v Uniji (tj. uvozniki in nadaljnje poti) povsem zmožna sprejeti predlagano stopnjo protidampinške dajatve, ne da bi bilo ogroženo uspešno delovanje zadevnih gospodarskih subjektov. Kot je bilo nedavno objavljeno (10), se kitajski keramični lončki, ki jih distributerji iz EU kupijo za 0,70 USD, v EU na drobno prodajo za 3,50 USD, tj. z več kot 150-odstotnim pribitkom distributerja/prodajalca na drobno. V takih okoliščinah bi predlagana protidampinška dajatev za večino uvoza pomenila dodatno dajatev v višini 0,16 EUR (in 0,36 EUR za nesodelujoče proizvajalce) za oskrbovalno verigo EU, pri čemer bi bruto marža za ta proizvod na splošno znašala 2,08 EUR. Poleg tega razmerja med cenami CIF meja EU in potrošniškimi cenami na podlagi tržne raziskave CBI iz leta 2009 o „namizni in kuhinjski posodi ter drugih gospodinjskih trgih“ iz uvodne izjave (112) znašajo med 2,6 in 5,3 (11). Nazadnje, vzorčeni uvozniki/prodajalci na drobno niso nikoli navedli, da bodo keramično namizno in kuhinjsko posodo v primeru uvedbe protidampinških dajatev izločili iz uvoza ali prodaje.
(203)
Ob upoštevanju navedenega in ker v zadevni preiskavi do zdaj niso bile pridobljene nobene druge zanesljive informacije, se začasno šteje, da bi se lahko distribucijska veriga na splošno, vključno z uvozniki, verjetno brez večjih težav prilagodila predlaganim ravnem zvišanja cen CIF, pri čemer se cene za potrošnika verjetno ne bi povečale. Vendar se vse zainteresirane strani ponovno izrecno poziva, da v zvezi s tem predložijo dodatne, celovite in preverljive podatke, kar bi omogočilo nadaljnjo analizo učinka ukrepov na oskrbovalno verigo in sčasoma, v naslednji fazi tega postopka, na potrošnike.
(204)
Pripombe o interesu Unije je predložilo več kot 20 nevzorčenih uvoznikov, predvsem mala podjetja, združenje za evropsko in mednarodno trgovino, švedsko združenje uvoznikov in prodajalcev na drobno, nizozemsko združenje uvoznikov iz Daljnega vzhoda ter združenje in mreža uvoznikov s sedežem v Nemčiji. Uvoznike je skrbelo, da bi ukrepi povzročili zvišanje uvoznih cen in (delni) upad poslovanja ter bi zato negativno vplivali na uvoznike na splošno, med drugim z vidika marž in dobičkonosnosti. Navedenih trditev na podlagi sklepov iz naslednje uvodne izjave ter uvodne izjave (202) ni bilo mogoče sprejeti.
(205)
Več uvoznikov je trdilo, da bi bilo v primeru uvedbe ukrepov pri uvoznikih izgubljenih več delovnih mest, kot bi se jih ohranilo pri proizvajalcih Unije. Vendar temu nasprotujejo druge pripombe uvoznikov, ki so navedli, da bi lahko keramične predmete nadomestili z nekeramičnimi (na primer s tekstilom za darila) ali da bi bili pripravljeni več keramičnih predmetov naročiti v Uniji.
(206)
Švedsko združenje meni, da bi ukrepi imeli negativen gospodarski učinek na uvoznike zaradi visokih stroškov v zvezi s ponovnim pridobivanjem virov in upravnih stroškov v primeru iskanja nadomestnih možnosti za kitajski uvoz. Združenje za evropsko in mednarodno trgovino je poudarilo, da je težko menjati dobavitelje, ker so uvozniki vanje veliko vložili. Vendar se zdi, da to ni glavni pomislek nekaterih uvoznikov, ki dajejo prednost možnosti menjave virov oskrbe. Poleg tega dejstvo, da se ponujeni izdelki in potrošnja Unije spreminjata glede na modne smernice, kaže na to, da so stroški razvoja novih izdelkov (pri novih dobaviteljih) neločljivo povezani s tem sektorjem.
(207)
Več nevzorčenih uvoznikov je trdilo, da tovarn Unije proizvodnja izdelkov z drugo blagovno znamko ne zanima. Vendar je to v nasprotju z rezultati preiskave glede vzorčenih proizvajalcev Unije (ki so pokazali, da ti proizvajalci proizvajajo blago z blagovno znamko za tretje osebe), pripombo drugega uvoznika in dejstvom, da več uvoznikov, ki izdelke prodajajo pod svojo blagovno znamko, del svojega izbora naroči v Uniji.
(208)
Eden od nevzorčenih uvoznikov svojih zamisli za proizvodnjo, oblikovanja izdelka in razvoja v podjetju ni bil pripravljen razkriti nekaterim konkurenčnim proizvajalcem keramične namizne in kuhinjske posode v Uniji. Vendar preiskava ni pokazala, da je to splošen pomislek uvoznikov. Upoštevati je treba, da je bil zadevni uvoznik v pravnih sporih z nekaterimi nemškimi proizvajalci in bi bil ta del njegove zbirke izdelkov neposredno konkurenčen zbirkam izdelkov proizvajalcev Unije.
(209)
Nekateri uvozniki so navedli, da pri proizvajalcih Unije ne morejo naročati zaradi višjih stroškov, premajhnih zmogljivosti za proizvodnjo obrtnih izdelkov, nezmožnosti ponudbe majhnih proizvodnih serij, neprilagodljivosti, preslabe organizacije za ustrezno sodelovanje z velikimi prodajalci na drobno, ki ponujajo veliko izdelkov, in/ali neobstoječih proizvodnih postopkov, kakovosti, vrst okrasja ali oblik. Te strani so navedle, da so težave največje na področju obrti in predmetov, namenjenih promociji (npr. lončenine), nekaterih izdelkov z blagovno znamko, ki se prodajajo pod licenco, proizvodnje nekaterih registriranih uporabnih modelov in posebnih dodatnih predmetov ali predmetov za gostinstvo (npr. porcelanskih predmetov z veliko prostornino). Nekateri so navedli, da je uvoz iz Kitajske njihova edina možnost. Vendar je preiskava pokazala, da večina proizvajalcev, ki so se javili, keramično namizno posodo in/ali kuhinjsko posodo v zelo različnem obsegu in različne kakovosti naroča pri več virih, tudi pri proizvajalcih Unije. Poleg tega proizvajalci Unije ponujajo velik razpon izdelkov in imajo proizvodne zmogljivosti za obsežnejšo prodajo na trgu Unije.
(210)
Skratka, skleniti je mogoče, da bi lahko imela uvedba ukrepov negativen učinek na finančno stanje nekaterih uvoznikov. Vendar se v povprečju ne pričakuje, da bo ta negativni učinek pomembno finančno vplival na splošno stanje uvoznikov. Na splošno se pričakuje, da lahko uvozniki (delno) podprejo zvišanje cen in/ali (delno) prenesejo dajatve na stranke (tj. prodajalce na debelo, distributerje, prodajalce na drobno), zlasti ker dajatve vplivajo na pomemben vir na trgu. Preiskava je pokazala, da zadevni proizvod predstavlja zelo majhen delež celotnega poslovanja uvoznikov, ki so se javili in so hkrati prodajalci na drobno. Informacije, ki so jih predložile te strani, niso omogočale prave količinske opredelitve obsega, v katerem bi se lahko te strani prilagodile zvišanju nakupne cene zaradi predlagane stopnje dajatve, vendar, kakor je pojasnjeno v uvodnih izjavah (202) in (203), do zdaj zbrane informacije ne kažejo, da tega ne bi mogle storiti.
(211)
Zato se začasno sklene, da uvedba predlaganih ravni ukrepov bistveno ne vpliva negativno na stanje nepovezanih uvoznikov zadevnega proizvoda.
4. Interes drugih gospodarskih sektorjev
(212)
Več uvoznikov je trdilo, da bi uvedba kakršnih koli ukrepov verjetno negativno vplivala na poslovne partnerje uvoznikov, od podjetij za končno obdelavo in okraševanje do prodajalcev na debelo, distributerjev ali prodajalcev na drobno. V zvezi s tem so navedli, da bi bilo lahko zaradi uvedbe ukrepov v njihovih „satelitskih podjetjih“, na primer na področju oblikovanja ali logistike, izgubljenih več delovnih mest, kot bi se jih ohranilo/ustvarilo v industriji Unije. Nekateri uvozniki so trdili tudi, da bi pomanjkanje izdelkov neposredno vplivalo tudi na sektor darilnih predmetov, oglaševalsko industrijo, hotelirstvo in gostinstvo, gostinske storitve za skupine in poslovne potrošnike. To bi v kratkem obdobju povzročilo povečanje cenovne konkurence na ravni velikih diskontnih prodajaln. Negativno bi vplivalo tudi na institucije, ki imajo običajno težave s proračunom, na primer negovalne ustanove. Poleg tega so nekatere strani navedle, da bi zaradi protidampinških ukrepov prišlo do pomanjkanja surovin za umetniško in ustvarjalno delo, kot ga opravljajo umetniki, ki slikajo na porcelan, ali obrtne delavnice.
(213)
Ugotovljeno je bilo, da so vse te trditve neutemeljene. Na eni strani se zdi, da ti uvozniki v svojih izjavah temu nasprotujejo, ker v pripombah predlagajo, da bi keramične predmete nadomestili z nekeramičnimi (na primer s tekstilom za darila), pri čemer bi se v vsakem primeru obrnili na svoje zgoraj navedene običajne poslovne partnerje. Poleg tega je mogoče pričakovati, da bodo imela „satelitska podjetja“ korist od uvedbe ukrepov. Na drugi strani pri preiskavi ni bilo mogoče skleniti, da bi prišlo do pomanjkanja izdelkov, če bi uvoz s Kitajske konkuriral po nedampiških cenah. Ukrepi so načrtovani tako, da se v skladu s pričakovanji vzpostavijo enaki konkurenčni pogoji za vse dobavitelje keramične namizne in kuhinjske posode, ne da bi se neupravičeno omejeval uvoz iz zadevne države. Predlagano povečanje cenovne konkurence bi se lahko obravnavalo tudi kot pozitivno, na primer za institucije, ki imajo običajno težave s proračunom, kot so negovalne ustanove.
(214)
Švedsko združenje meni, da bi ukrepi imeli negativen gospodarski učinek na sektorja prodaje na debelo in prodaje na drobno na Švedskem. Po ocenah tega združenja se bo zaposlenost zmanjšala za 2-3 % (za več pri mladih), uvoz pa za 20 %. Vendar se predlagani vpliv zdi pretiran. V zvezi s tem je treba poudariti, da noben uvoznik, ki je hkrati prodajalec na drobno in je predložil pripombe v okviru preiskave, ni navedel, da bi v primeru uvedbe protidampinških ukrepov v celoti izključil izdelek iz razpona izdelkov. Napovedi na področju delovnih mest v primeru uvedbe ukrepov, ki jih je navedel eden od uvoznikov, so v osnovi enake kot napovedi v primeru neuvedbe ukrepov.
(215)
CCCLA je izpostavila dansko študijo, v skladu s katero vsak euro, ki ga proizvajalci Unije pridobijo zaradi trgovinske zaščite, pomeni do 60-krat višji strošek za družbe uporabnice v Uniji. Vendar je ta izjava zelo splošna, ni neposredno povezana s to preiskavo, poleg tega pa ni nobenega dokaza, da bi preiskava dejansko imela tak vpliv.
(216)
Ponudnik posebnih promocijskih dejavnosti za večje trgovce na drobno po svetu je navedel, da zaradi promocij na področju prodaje na drobno, ki trajajo nekaj mesecev, za poslovanje potrebuje velike količine izdelkov v kratkem času. Ta stran, ki približno dve tretjini proizvodov pridobi iz Azije, predvsem s Kitajske, meni, da z uvedbo večje dajatve v prihodnosti ne bi več mogla prodajati izdelkov po promocijskih cenah. Priznati je treba, da lahko protidampinške dajatve negativno vplivajo na tovrstno poslovanje. Vendar dajatve niso namenjene izključitvi kitajskega blaga s trga. Poleg tega so proizvajalci Unije v zadnjih treh letih pokrili 33 % povpraševanja, ki je po mnenju te strani spremenljivo.
(217)
V tej začasni fazi se zato sklene, da so koristi, ki bi se dosegle s preprečevanjem škode z uvedbo začasnih ukrepov na področju uvoza zadevnega izdelka med nadaljnjo preiskavo, večje od morebitnih negativnih učinkov na nekatere druge gospodarske sektorje.
5. Interes potrošnikov (gospodinjstev)
(218)
Strani, ki neposredno zastopajo interese končnih kupcev, kot so zveze potrošnikov, niso predložile pripomb.
(219)
Vendar se ob upoštevanju javno dostopnih podatkov iz uvodne izjave (202) začasno sklene, da se bo oskrbovalna veriga prilagodila ukrepom v zvezi s predlagano stopnjo dajatev, zato se potrošniške cene na ravni prodaje na drobno ne bodo zvišale.
(220)
CCCLA in več strani, ki zastopajo interese uvoznikov in prodajalcev na drobno, navajajo, da bo v primeru uvedbe protidampinških ukrepov največja škoda povzročena potrošnikom EU. Potrošniki z nizkimi dohodki, ki bi v Uniji predstavljali največji delež potrošnikov, se bodo v času nestabilnega gospodarstva EU soočili z manjšo izbiro in višjimi cenami brez dodane vrednosti. Za ceno tega izdelka naj bi veljala psihološka meja, ob preseganju katere potrošniki izdelka ne bi več kupovali. Nekatere vrste izdelkov bi izginile s trga ali bi jih nadomestili drugi materiali, na primer plastika, melamin, kovina ali les. Ti izdelki bi bili na splošno okolju manj prijazni. Navedeno je bilo tudi, da bo izbira omejena, ker bo zadevni uvoz, ki zadosti več kot 60 % povpraševanja, izključen iz trga Unije, hkrati pa se bodo cene zvišale zaradi pomanjkanja ponudbe. Podobno so nekatere strani trdile, da potrošniki nakupujejo v bližini doma, vendar pa proizvajalci Unije ne morejo ponujati nizkocenovnih izdelkov v trgovinah za lokalno oskrbo in tega niso pripravljeni storiti. Nemški proizvajalci lahko ponudijo večje standardne količine po nizki ceni, vendar to ne bo zadostilo potrebam trga Unije, ki zahteva raznolikost, prilagojeno spremembam na področju modnih smernic in trendov. V nekaterih pripombah je poudarjeno, da bodo ob ohranitvi kitajskega uvoza na trgu Unije uvožene količine precej manjše, cene pa precej višje, predvsem zaradi višjih plač na Kitajskem in dodatnih dajatev. Navedeno je bilo tudi, da nove generacije ne bodo razumele kulture, povezane s tem izdelkom, če cena izdelka ne bo sprejemljiva.
(221)
Kar zadeva zahtevke v zvezi z bolj omejeno izbiro, se upošteva, da je bilo pri preiskavi ugotovljeno, da industrija Unije ponuja zelo velik razpon izdelkov, namenjenih različnim tržnim segmentom in distribucijskim potem. Pričakuje se, da bo industrija Unije na podlagi ukrepov izkoristila vse svoje možnosti in s svojimi izdelki dodatno povečala ponudbo na trgu. Poleg tega noben uvoznik, ki je hkrati prodajalec na drobno in je predložil pripombe v okviru preiskave, ni navedel, da bi v primeru uvedbe protidampinških ukrepov morda razmislil o popolni izključitvi izdelka iz razpona izdelkov.
(222)
Cilj preiskave na področju zahtevkov v zvezi z višjimi cenami je vzpostaviti enake konkurenčne pogoje in ne izključiti kitajsko blago s trga. Objektivno ni bi bilo mogoče določiti cenovnih omejitev za takšne izdelke, ob preseganju katerih potrošniki izdelkov ne bi več kupovali. Poleg tega se na splošno ne pričakuje, da bi lahko uvozniki zvišanje cen kratkoročno prenesli na potrošnike, ker so njihove cene pogosto najmanj za obdobje enega leta določene v ceniku. Pomembneje je, da uporabniki in potrošniki ob upoštevanju stopnje ukrepov ter velike razlike med uvozno ceno in ceno pri nadaljnji prodaji verjetno ne bodo plačevali znatno višjih cen, pri čemer se dajatev izračuna na podlagi uvozne cene CIF, maloprodajne cene pa so večkratnik uvozne cene. Zato bo dajatve najverjetneje pokrila oskrbovalna veriga od uvoznika do končnega potrošnika. Morebitna zvišanja cen bodo majhna in ne bodo vplivala na izbiro potrošnika. Ne pričakuje se, da bi nove generacije zaradi protidampinških ukrepov prenehale kupovati keramično namizno in kuhinjsko posodo. Upoštevati je treba tudi, da je bilo pri preiskavi ugotovljeno, da lahko industrija Unije zagotovi konkurenčne cene.
(223)
Ni bilo mogoče skleniti, da bi ukrepi pomembno vplivali na materiale, ki se uporabljajo za kuhinjsko in namizno posodo. Vrsta materiala ni vedno najpomembnejši dejavnik pri izbiri na primer keramičnih darilnih izdelkov. Vendar je jasno, da materialov ni mogoče vedno zamenjati: zakonodaja Unije v zvezi z materiali, namenjenimi za stik z živili, na primer določa nekatere zahteve za takšne materiale. Poudariti je treba tudi, da dobro uveljavljen uvoznik, ki je tudi prodajalec na drobno, meni, da bodo ljudje pri jedi še naprej raje uporabljali keramične krožnike kot krožnike iz drugih materialov, pri čemer je v skladu s tem prilagodil svoje načrte za širitev.
(224)
Zahtevkov v zvezi s težavami pri oskrbi ni mogoče sprejeti, ker na eni strani vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev in pravičnih cen ne pomeni izključitve celotnega uvoza iz Kitajske. Nasprotno, pričakuje se, da bodo pravičnejše trgovinske razmere koristile vsem svetovnim akterjem. Na drugi strani je bilo ugotovljeno, da zmožnost industrije Unije, da trenutno lahko pokrije eno tretjino celotne potrošnje Unije, ne spremeni dejstva, da bi moral uvoz iz Kitajske vstopiti na trg Unije po nedampinških cenah. Uspešnost industrije Unije na področju izvoza in dejstvo, da ta industrija v obravnavanem obdobju ni uporabila vseh svojih zmogljivosti, kažeta, da bi lahko proizvajalci Unije dejansko povečali prodajo na trgu Unije, če bi bil dampinški uvoz izključen. Kitajska nenazadnje ni edini vir uvoza v Unijo.
(225)
Danska študija, ki jo navaja CCCLA, in švedska raziskava, na katero se sklicuje švedsko združenje, sta pokazali, da protidampinški ukrepi na splošno v stroškovnem smislu pomembno vplivajo na potrošnike. Vendar so te izjave zelo splošne, niso neposredno povezane s to preiskavo, poleg tega pa ni nobenega dokaza, da bi preiskava dejansko imela tak vpliv.
(226)
Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da uvedba ukrepov na splošno ne bi pomembno vplivala na potrošnike, kot so gospodinjstva.
6. Sklep o interesu Unije
(227)
Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da na podlagi razpoložljivih informacij o interesu Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov za uvoz keramične namizne in kuhinjske posode s poreklom iz Kitajske.
(228)
Na ta sklep ne morejo vplivati pomisleki, ki ji je predložilo več strani, in sicer, da so protidampinške dajatve na splošno kompromis za njihova prizadevanja za prenos nekaterih vrednot Unije v neevropske države, na primer na področju izboljšanja socialnega standarda dobaviteljev, dela otrok ali programov za okolje in splošni razvoj. Ta vprašanja ne morejo ogroziti cilja vzpostavitve odprte in pravične trgovine prek zaščite proizvodnje Unije pred izkrivljanji mednarodne trgovine, na primer dampingom, z instrumenti trgovinske zaščite v skladu z zakonodajo EU in pravili STO.
(229)
Kljub navedenemu bo morda treba to uvodno oceno dodatno skrbno analizirati po predložitvi pripomb zainteresiranih strani.
G. ZAČASNI PROTIDAMPNŠKI UKREPI
1. Stopnja odprave škode
(230)
Ob upoštevanju sklepov o dampingu, nastali škodi, vzročni zvezi in interesu Unije je treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
(231)
Za določitev stopnje teh ukrepov so bile ugotovljene stopnje dampinga in višina dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(232)
Pri izračunu višine dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo vsi ukrepi industriji Unije omogočati, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga lahko taka industrija v zadevnem sektorju razumno ustvarila pod običajnimi konkurenčnimi pogoji, tj. brez dampinškega uvoza, s prodajo podobnega izdelka v Uniji. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (135), se lahko stopnja dobička, ki znaša 6 % prihodka od prodaje, obravnava kot ustrezna minimalna stopnja, ki bi jo lahko industrija Unije dosegla brez dampinškega uvoza.
(233)
Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena podobnega izdelka industrije Unije. Neškodljiva cena je bila dobljena tako, da je bil od cene franko tovarna odštet dejanski dobiček, tako izračunani prodajni ceni na pragu dobička industrije Unije pa je bila prišteta navedena 6-odstotna stopnja dobička.
(234)
Potrebno zvišanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK, kakor je bila določena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Unije prodajala na trgu Unije v OP. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek povprečne skupne uvozne vrednosti CIF.
2. Začasni ukrepi
(235)
Na podlagi navedenega se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške ukrepe za uvoz s poreklom iz LRK uvesti na ravni najnižjih ugotovljenih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.
(236)
Na podlagi navedenega so stopnje protidampinških dajatev v tem primeru določene na ravni stopenj dampinga.
(237)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato odražajo ugotovljeni položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz LRK, ki jih proizvedejo te družbe, torej poimensko navedene pravne osebe. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s subjekti, ki so izrecno navedeni, ne morejo uporabiti teh stopenj, pri čemer zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“).
(238)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se nemudoma naslovi na Komisijo (12) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje ali izvoza, povezanimi na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih ali prodajnih obratov. Po potrebi bo ta uredba ustrezno spremenjena s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatve.
(239)
Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve bi bilo treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.
(240)
Ena stran je zahtevala, da se morebitni ukrepi sprejmejo v obliki najnižje cene. Zadevna stran je navedla, da bi dajatve ad valorem prizadele predvsem potrošnike, ki kupujejo visoko kakovostne in zelo težke uvožene izdelke. Vendar je bilo pri preiskavi ob upoštevanju razpona predmetov, ki spadajo v obseg izdelka, ugotovljeno, da ne bi bili primernejši ukrepi v nobeni drugi obliki.
(241)
Na podlagi navedenega so ugotovljene stopnje dampinga in škode ter stopnje začasnih dajatev naslednje:
Družba
Stopnja dampinga
Stopnja škode
Stopnja začasne dajatve
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd in Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd in Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd in CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd in Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23 %
44,8 %
23 %
Vsi drugi sodelujoči proizvajalci izvozniki
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Vse druge družbe
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. KONČNA DOLOČBA
(242)
Zaradi dobrega upravljanja bi bilo treba opredeliti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku postopka, v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev za namen te uredbe so začasne in se lahko v zvezi z dokončno dajatvijo spremenijo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz keramične namizne in kuhinjske posode, razen keramičnih nožev, ki se trenutno uvršča pod oznake KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 in ex 6912 00 90 (oznake TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 in 6912009010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, je:
Družba
Dajatev
Dodatna oznaka TARIC
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23 %
B353
Družbe iz Priloge I
26,6 %
B354
Vse druge družbe
58,8 %
B999
3. Uporaba začasnih protidampinških stopenj dajatev, ki so določene za družbe iz odstavka 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge II. Če tak račun ni predložen, se uporablja dajatev, ki velja za vse druge družbe.
4. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
5. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
1. Brez poseganja v člen 20 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
2. V skladu s členom 21(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe o uporabi te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 14. novembra 2012