PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1283/2014
ze dne 2. prosince 2014
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „PT“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „dotčené země“) byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní opatření“).
(2)
Platná antidumpingová cla pro Malajsii činí 75 %, s výjimkou společností Anggerik Laksana Sdn Bhd a Pantech Steel Industries Sdn Bhd, na které se vztahuje antidumpingové clo ve výši 59,2 % resp. 49,9 %. Pro všechny společnosti z Korejské republiky platí clo 44 %.
(3)
Původní opatření byla zachována nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010 (4) (dále jen „platná opatření“).
1.2 Platná opatření vztahující se na další třetí země
(4)
Mimo oblast působnosti tohoto řízení jsou v současné době v platnosti antidumpingová opatření na vývoz dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky a Thajska (5). Opatření na dotčený výrobek pocházející z Číny byla rozšířena na dovoz stejného výrobku odesílaného z Tchaj-wanu (6), Indonésie (7), Srí Lanky (8) a Filipín (9). Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení týkající se dovozu PT z Čínské lidové republiky a rozšířený na Tchaj-wan, Indonésii, Srí Lanku a Filipíny. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (10). Antidumpingová opatření týkající se vývozu z Thajska pozbyla platnost.
(5)
V lednu 2013 byla uložena opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka (11).
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Dne 8. února 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (12) platných antidumpingových opatření týkajících se PT z Korejské republiky a Malajsie.
(7)
Dne 26. června 2013 Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“).
(8)
Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 40 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(9)
Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(10)
Dne 15. října 2013 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Komise zveřejnila oznámení o zahájení přezkumu v Úředním věstníku Evropské unie (13).
1.4 Zúčastněné strany
(11)
Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v přezkumném šetření kontaktovaly. Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Korejské republice a Malajsii a korejské a malajsijské orgány o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je, aby spolupracovali.
(12)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
1.4.1. Výběr vzorku
(13)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení bude možná muset vybrat vzorek výrobců v Unii, dovozců a korejských vyvážejících výrobců.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení; skládá se ze čtyř výrobců v Unii nebo skupin výrobců v Unii (pět jednotlivých společností) se sídlem v Německu, Francii, Itálii, Rumunsku a Rakousku. Nedošly žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.
(15)
Po zahájení řízení však Komise musela vyloučit ze vzorku dva výrobce v Unii kvůli nedostatečné spolupráci. Zbývající dvě společnosti/skupiny společností (celkem tři jednotlivé společnosti) představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii a výrobní zařízení mají ve třech různých zemích. Pozměněný vzorek byl proto stále považován za reprezentativní vzorek výrobního odvětví Unie.
b) Výběr vzorku dovozců
(16)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádný dovozce však při šetření nespolupracoval.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Korejské republice
(17)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Koreji, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Korejské republiky při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(18)
Dva korejští vyvážející výrobci poskytli požadované informace, ale pouze jeden souhlasil se spoluprací a se zařazením do vzorku. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku korejských vyvážejících výrobců není nutný.
d) Vyvážející výrobci v Malajsii
(19)
Vzhledem k nízkému počtu známých malajsijských vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu nepředpokládala výběr jejich vzorku.
(20)
Komise vyzvala všechny vyvážející výrobce, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala zastoupení Malajsie při Evropské unii, aby našlo nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
1.4.2. Odpovědi na dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, spolupracující korejské společnosti a všem známým malajsijským vyvážejícím výrobcům.
(22)
Jeden výrobce v Unii neodpověděl na dotazník, zatímco jiný výrobce v Unii předložil pouze částečnou odpověď a nereagoval ani na dopis s upozorněním na nedostatky. Následně byli tito dva výrobci v Unii ze vzorku vyloučeni (viz výše 15. bod odůvodnění). Na dotazník odpověděl jeden korejský vyvážející výrobce. Odpověď na dotazník nezaslal žádný vyvážející výrobce z Malajsie.
1.4.3. Inspekce na místě
(23)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Rakousko a společnost ve spojení Siekman Fittings, Lohne, Německo;
-
Vallourec Fittings S.A., Francie.
Vyvážející výrobci v Korejské republice:
-
TK Corporation, Pusan.
1.5 Období přezkumného šetření a posuzované období
(24)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(25)
Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.6 Zveřejnění informací
(26)
Dne 12. září 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a případně zohlednila.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(27)
Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky a Malajsie, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“ nebo „PT“)
2.2 Obdobný výrobek
(28)
Přezkumné šetření potvrdilo, stejně jako v původním šetření, že PT vyrobené v dotčených zemích a prodávané na domácím trhu nebo vyvážené do Unie nebo na jiné vývozní trhy mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a konečné použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.
(29)
Komise proto rozhodla, že tento výrobek je obdobným výrobkem ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
(30)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
3.1 Korejská republika
3.1.1. Předběžné poznámky
(31)
Jeden z největších korejských výrobců PT, společnost TK Corporation, při šetření spolupracovala. Na tuto spolupracující společnost připadalo 25 % - 40 % korejského vývozu PT (přesný údaj není uveden z důvodu utajení). TK Corporation zaslala Komisi vyplněný dotazník, včetně údajů o prodeji na domácím trhu, prodeji na vývoz a výrobních nákladech. Komise měla za to, že analýza korejského dumpingu během období přezkumného šetření a zčásti i analýza obnovení dumpingu by mohla vycházet z údajů této společnosti vzhledem k jejímu podílu na korejském vývozu PT. Odpověď TK Corporation byla ověřena.
3.1.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(32)
Během období přezkumného šetření bylo z Koreje do Unie dovezeno pouze zanedbatelné množství PT (méně než 50 tun). Část z toho prodal jediný spolupracující vyvážející výrobce TK Corporation. Bylo jasné, že toto množství není reprezentativní, protože představovalo méně než 0,1 % výroby TK Corporation. Kromě toho nebylo jasné, zda bylo na dovozené zboží od TK Corporation zaplaceno antidumpingové clo, což vyvolávalo pochybnosti o tom, zda toto zboží skutečně vstoupilo na celní území Unie. Navíc se jednalo o prodej pro tři konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek (jedná se tedy o nereprezentativní prodej) a prodej proběhl v „balíku“ s dalšími tvarovkami (hlavně z nerezavějící oceli). Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě dovozu PT od TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření.
(33)
Po zveřejnění informací TK Corporation prohlásila, že Komise měla ve své analýze dumpingu vycházet z prodeje společnosti na vývoz do Unie, a to z těchto důvodů: i) její prodej na vývoz do Unie během období přezkumného šetření byl významný a tedy reprezentativní, protože sestával z „nejméně 26 faktur s 282 individuálními transakcemi, navzdory zavedeným clům“ ii) jelikož nebylo jasné, jak to bylo s platbou antidumpingového cla, některé prodejní operace (určené pro projekt v zahraničí) zřejmě nepodléhaly antidumpingovému clu, zatímco z jiných prodejních operací, k nimž došlo během období přezkumného šetření, dovozci ne vždy platili antidumpingová cla kvůli špatné klasifikaci těchto výrobků, v důsledku čehož si dovozci neuvědomili, že byl antidumpingová cla platit měli. Mezitím byli dovozci na tuto chybu upozorněni a od té doby antidumpingová cla hradili se zpětnou platností; a iii) podmínky pro prodej na vývoz do Unie byly obvyklé, neboť se nepoužily kratší dodací lhůty a účtované ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace.
(34)
Tyto připomínky byly náležitě analyzovány. TK Corporation nic nenamítala proti nízkému objemu svého prodeje na vývoz do Unie jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s celkovou výrobou obdobného výrobku (méně než 0,1 %). Komise tvrdí, že tak malý objem v relativním i absolutním vyjádření nelze považovat za reprezentativní.
(35)
Komise navíc nemohla na základě poskytnutých dokumentů zjistit, jaká část údajného prodeje společnosti TK Corporation v Unii byla nakonec řádně klasifikována a dovezena, a také tvrzení, že ceny nebyly předmětem vzájemné kompenzace, nemohlo být ověřeno, a proto ho nebylo možné akceptovat, jelikož podpůrné podklady byly poskytnuty až po inspekci na místě. V každém případě, pokud jde o tyto dvě otázky, s ohledem na závěr analýzy obsažený v 34. bodě odůvodnění není zapotřebí, aby Komise dospěla k definitivnímu rozhodnutí, jelikož ani celkový vykazovaný objem prodeje TK Corporation do Unie nelze považovat za dostatečně reprezentativní.
(36)
Komise proto potvrzuje, že prodej TK Corporation do Unie během období přezkumného šetření nelze použít pro smysluplnou analýzu dumpingu jako součást tohoto šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
3.1.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Koreji a přitažlivost trhu Unie.
3.1.3.1. Vývoz z Koreje do jiných destinací
(38)
Vzhledem k nízkému objemu dovozu PT z Koreje do Unie a nedostatečné spolehlivosti cen sjednaných u těchto obchodů (viz 32. až 36. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že pro posouzení pravděpodobné budoucí cenové úrovně vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, by se měly použít údaje týkající se prodeje PT z Koreje do jiných zemí.
(39)
Bylo usouzeno, že je vhodné nejprve analyzovat korejský prodej do Spojených států amerických (dále jen „USA“), neboť na rozdíl od korejského vývozu do jiných destinací má uvedený trh podobnou velikost jako trh Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu a nízkými dovozními celními sazbami, což z něho činí velmi konkurenční trh. Navíc jsou USA hlavní destinací vývozu obecně pro Koreu i konkrétně pro TK Corporation.
(40)
Kromě toho byl v průběhu šetření zkoumán veškerý další prodej PT z Koreje na vývoz.
(41)
Výpočet dumpingu byl proveden jak pro prodej do USA, tak pro prodej do jiných vývozních destinací (kromě Unie z důvodů uvedených v 32. až 36. bodě odůvodnění výše).
a) Běžná hodnota
(42)
V souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení vycházela běžná hodnota pro TK Corporation z ceny zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, pokud to bylo možné.
(43)
U typů výrobku, které tuto metodiku neumožňovaly, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(44)
Stalo se tak na základě skutečných výrobních nákladů TK Corporation uvedených v odpovědi na dotazník, to jest, v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení, skutečných výrobních nákladů navýšených o skutečné prodejní, správní a režijní náklady a zisk.
b) Vývozní cena
(45)
Jak je vysvětleno v 32. až 36. bodě odůvodnění, prodej TK Corporation do Unie se nedal použít pro výpočet dumpingu, a proto vývozní ceny vycházely z jejího vývozu na trhy třetích zemí.
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byla vývozní cena TK Corporation do jiných zemí upravena na úroveň ceny ze závodu, ve vhodných případech se zohledněním nákladů mimo jiné na dopravu, a dále cel a daní.
c) Srovnání a úpravy
(47)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(48)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
(49)
Aby bylo možné rozlišovat mezi různými typy dotčeného výrobku, metodika rozlišování typů výrobku pracovala s původním kontrolním číslem výrobku (PCN) a předpokládala 11číslicový systém. Výpočty dumpingu byly provedeny za použití mírně zjednodušené struktury PCN s použitím 7 číslic. Pole „technická norma“ a „kvalita materiálu“ byla nahrazena jednodušším kritériem, které rozlišovalo mezi výrobky z uhlíkové oceli a legované oceli. Bylo totiž zjištěno, že mezi používanými technickými normami (např. ANSI nebo EN) je malý rozdíl a že klasifikační systémy materiálové kvality se řídí použitou normou. Tento zjednodušený režim tedy zvýšil úroveň shody pro výpočet dumpingu (a újmy) u tisíců PCN, aniž by došlo ke zkreslení samotného výsledku výpočtu.
(50)
TK Corporation požádala Komisi, aby rozšířila původní systém PCN na 16 číslic, ale tato žádost byla zamítnuta, protože používaný systém již dokázal účinně kategorizovat dotčený výrobek. Kromě toho je třeba zdůraznit, že bylo zřejmé, že vypočtená rozpětí dumpingu (a újmy) se nijak výrazně nezmění, pokud by byla založena na 7, 11 nebo 16 číslicích, protože průměrné ceny, za něž TK Corporation prodávala na různých trzích, se značně lišily.
(51)
Druhý výpočetní problém se týkal metody výpočtu objemu, který měl sloužit pro výpočet dumpingu. Společnost TK Corporation tvrdila, že množství se na jejích prodejních fakturách, cenových doporučeních pro (potenciální) odběratele a v jejím účetnictví vykazuje v „kusech“, a proto by se kusy měly používat jako měrná jednotka při výpočtech. Dotazník požadoval údaj o množství podle hmotnosti, avšak TK Corporation u části svého prodeje odpověděla v kusech. U těchto obchodů zajistila společnost TK Corporation přepočet kusů na hmotnost v rámci nápravy nedostatků v poskytnutých informacích. Komise se rozhodla, že nejlepší metodou je hmotnost, protože:
-
kusy jako měrná jednotka by mohly vést ke zkreslení průměrné jednotkové ceny, jelikož kusy neodrážejí hmotnost jednoho kusu, což je důležitý určující faktor pro náklady (a tím i cenu) dotčeného výrobku.
-
hmotnost je nezbytná pro výpočet újmy, protože tuto metodiku používají výrobci v Unii a bylo by nevhodné používat různé metodiky pro výpočet dumpingu a újmy (cenového podbízení); a
-
údaje celních úřadů Unie a Korejské vývozní statistiky vykazují u dotčeného výrobku jen hmotnost.
(52)
Dále je třeba poukázat na to, že celková vypočtená dumpingová rozpětí se zřejmě nijak výrazně neměnila, pokud byla založena na kusech, a to kvůli zjištěným velkým rozdílům v průměrných cenách, za které TK Corporation prodávala na různých trzích.
(53)
Po zveřejnění informací TK Corporation znovu podala připomínku, že Komise měla své výpočty dumpingu založit spíše na kusech než na hmotnosti. Jedním z důvodů bylo, že údaje společnosti TK Corporation o prodeji a nákladech se uvádějí v kusech a přepočet na hmotnost by tedy vedl ke zkreslení výpočtů dumpingového rozpětí.
(54)
Co se týče srovnatelnosti s výrobním odvětvím Unie, TK Corporation uvedla, že Komise nevypočítala rozpětí újmy, přestože pro rozpětí dumpingu není třeba srovnávat údaje výrobního odvětví Unie o nákladech a prodeji. Kromě toho TK Corporation tvrdila, že i výrobní odvětví Unie používalo při transakcích jako měrnou jednotku kus, a nikoli kilogram nebo tunu.
(55)
Na závěr TK Corporation nechápala, jaký význam má skutečnost, že údaje celních úřadů Unie a korejských vývozních statistik jsou vedeny podle hmotnosti.
(56)
Výše uvedené připomínky byly náležitě analyzovány. Za prvé je třeba poznamenat, že TK Corporation nepředložila „alternativní“ výpočet dumpingu na základě kusů. Ačkoli tvrdila, že „výpočet na základě kusů“ by poskytl přesnější výsledek, neuměla to skutečně prokázat. Komise znovu opakuje, že vypočítaná dumpingová rozpětí jsou přesvědčivá a jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly mezi dumpingovými rozpětími vypočítanými na základě hmotnosti a dumpingovými rozpětími na základě kusů. Jinými slovy je nesporné, že bez ohledu na použitou metodu by se zjistila velká dumpingová rozpětí. Kromě toho je důležité připomenout, že přepočet kusů na hmotnost v údajích o prodeji a nákladech TK Corporation provedla sama tato společnost s použitím vlastní metodiky. Navíc je v jejím katalogu, který je přístupný na jejích vlastních internetových stránkách, uvedena u každého typu tvarovky přibližná hmotnost.
(57)
Transakce uskutečněné výrobním odvětvím Unie jsou vyjádřeny jak hmotnostně, tak kusově, jak dokládají faktury, jež Komise ověřila. Kromě fakturace se hmotnost metodicky používá pro stanovení výrobní kapacity, objemu výroby a výrobních nákladů, a to nejen v rámci Unie, ale na celém světě a také v Koreji. Suroviny, které tvoří největší podíl výrobních nákladů dotčeného výrobku, se nakupují na tuny. Další faktory, například spotřeba energie, náklady práce a náklady na přepravu se rovněž počítají podle hmotnosti. Výrobní odvětví Unie rovněž stanoví koncoroční slevy podle objemu (v tunách), který zákazník nakoupil, nikoli podle počtu kusů. Kromě toho v tomto přezkumu před pozbytím platnosti bylo třeba vypočítat rozpětí cenového podbízení, což se taky stalo (viz 98. až 105. bod odůvodnění), a tudíž není správný argument, že není třeba srovnávat korejské údaje a údaje výrobního odvětví Unie, jak se navrhovalo v námitce shrnuté v 54. bodě odůvodnění.
(58)
Celosvětové statistické údaje shromážděné a používané jako součást šetření, včetně statistik o korejském vývozu a celních statistik Unie, byly vyjádřeny pouze v hmotnostních jednotkách. Byly mimo jiné použity pro analýzu korejského vývozu dotčeného výrobku do Unie a do třetích zemí. Pro určení podílu TK Corporation a pro ověření objemu jejího prodeje do Unie, který tato společnost uvedla v odpovědi na dotazník, bylo nutné převést údaje TK Corporation na hmotnost, neboť převést korejské statistiky o vývozu a celní statistiky Unie na kusy by nebylo možné.
(59)
Konečně je třeba poznamenat, že v předchozích šetřeních (například v šetření, které vedlo k uložení původních opatření a v prvním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k platným opatřením), jakož i v několika nedávných šetřeních týkajících se stejného výrobku z Ruska a Turecka byla rovněž použita metodika založená na hmotnosti.
(60)
Vzhledem k výše uvedenému Komise opakuje, že požadavek, aby se výpočty prováděly na základě kusů, by měl být zamítnut.
d) Dumping během období přezkumného šetření
(61)
Dumpingová rozpětí vypočítaná pro TK Corporation činila 46 % a 27 % v závislosti na tom, kam vývoz směřoval.
3.1.3.2. Výrobní kapacita Koreje
(62)
Pokud jde o celkovou korejskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise v šetření nezískala informace od žádného z korejských výrobců s výjimkou TK Corporation. Aby mohla v tomto ohledu učinit nějaký závěr, musela se tedy Komise opřít o článek 18 základního nařízení a informace, jež má k dispozici, jsou ověřené informace od TK Corporation, které se týkají pouze této společnosti, a celostátní informace obsažené v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.
(63)
Volná kapacita nahlášená společností TK Corporation byla řádně ověřena. Extrapolací volné kapacity nahlášené společností TK Corporation během období přezkumného šetření na základě jejího podílu na celkovém objemu vývozu z Koreje Komise vypočítala, že celková volná kapacita v Koreji činí nejméně 15 000 tun, což představuje přibližně 25 % celkové spotřeby Unie. U tohoto výpočtu je však třeba uvést, že objem výroby v porovnání s výrobní kapacitou je údaj, jenž platí jen pro jednu konkrétní společnost a kromě toho, ačkoli TK Corporation je jedním z velkých výrobců obdobného výrobku v Koreji, je pouze jedním z mnoha a zcela jistě není dominantní. Toto zjištění proto Komise ověřila porovnáním s informacemi uvedenými v žádosti.
(64)
Informace o volné kapacitě uvedené v žádosti vycházely z odhadované kapacity a údajů o výrobě všech korejských výrobců, které žadatel označil. Pokud jde o výrobní kapacitu, v případě tří největších výrobců byly použity veřejně dostupné údaje. U ostatních (mnohem menších) korejských výrobců nebyly takové údaje veřejně dostupné a žadatel proto použil jiné rozumné metody pro odhad jejich výrobní kapacity. Žadatel dále předpokládal určitou úroveň domácí korejské spotřeby a aby odhadl volnou kapacitu, započítal dovoz do Koreje i vývoz z Koreje. Při výpočtu výrobní kapacity a volné kapacity byly provedeny odpovídající odpočty tak, aby byla podchycena výroba jiných druhů výrobků, které nespadají do definice výrobku. Tento souhrn informací byl jednoznačně shledán úplnějším a průkaznějším než informace uvedené v 63. bodě odůvodnění výše. Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by tyto údaje vyvrátily. Na základě toho a dostupných údajů se volná kapacita v Koreji odhaduje na 119 300 tun, což představuje samo o sobě dvojnásobek velikosti trhu v Unii během období přezkumného šetření.
3.1.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(65)
Je třeba připomenout, že PT se používá zejména v ropném a plynárenském průmyslu, stavebnictví, výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových instalacích. Žádná z dostupných skutečností nesvědčí o podstatném nárůstu nebo poklesu těchto odvětví v Koreji, a proto se má za to, že korejský domácí trh s PT zůstane i v nadcházejících letech poměrně stabilní a korejským PT nenabízí žádné podstatné možností expanze. Kromě Koreje jsou hlavními vývozními trhy pro tato odvětví Unie, USA, země Středního východu a jihovýchodní Asie. Ze žádné informace shromážděné během šetření nevyplývá, že by poptávka na některém z těchto trhů měla v nadcházejících letech výrazně klesnout nebo stoupnout.
(66)
Korejský vývoz do USA, zemí na Středním východě a v jihovýchodní Asii je již na vysoké úrovni, a proto tyto trhy nemají významný růstový potenciál pro korejský průmysl. Je rovněž třeba připomenout, že v případě korejského vývozu do Spojených států byl zjištěn významný dumping ve výši 46 %. Trh Unie je jedním z největších trhů na světě, a pokud by byla opatření zrušena, byl by to tedy atraktivní růstový trh, neboť korejští vyvážející výrobci s ohledem na platná opatření tento trh dosud plně nevyužívají.
(67)
Pokud jde o velikost a podmínky na trhu, trh USA a trh Unie jsou si podobné. Na obou trzích existuje velký počet domácích výrobců a dovoz tvoří významný podíl na trhu. Ze šetření vyplynulo, že průměrná prodejní cena na trhu Unie (s přihlédnutím ke všem prodejům výrobců v Unii, jakož i ke všem dovozům do Unie) činí 2 600 EUR/t. Průměrná cena na trhu Unie je proto podobná průměrné ceně, kterou korejští vyvážející výrobci dostávají na trhu USA (2 700 EUR/t) s tím rozdílem, že v USA se na ně nevztahují antidumpingová opatření. Aktuální marginální prodej z Koreje do Unie je proto s největší pravděpodobností důsledkem stávajících opatření vůči dotčenému výrobku. Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byly USA pro korejské vývozce největším vývozním trhem. Svědčí to o tom, že Unie by byla pro korejské vývozce přitažlivým trhem, a pokud by byla cla zrušena, bylo by možné očekávat, že trh Unie přiláká podobně velké objemy jako trh USA. Během období přezkumného šetření připadalo na korejské PT 20 % - 25 % veškerého dovozu PT do USA a 10 % až 15 % podíl na celkovém trhu USA s PT (přesná čísla nejsou uvedena z důvodu jejich důvěrné povahy). Jinými slovy, pokud by opatření byla zrušena, korejští výrobci by k návratu na trh Unie pravděpodobně využili dostupnou volnou kapacitu, jak bylo popsáno výše v 64. bodě odůvodnění.
(68)
Jak je objasněno v 39. bodě odůvodnění, kromě USA neexistuje pro vývoz z Koreje druhá destinace, kterou lze spolehlivě použít pro analýzu vývoje na trhu Unie v případě, že by opatření pozbyla platnosti. Proto se má za to, že seskupení všeho prodeje na vývoz do jiných míst určení, než je Unie nebo USA, nepřináší spolehlivé průměrné ceny s ohledem na rozdílné podmínky panující na všech těchto (mnohem menších) jednotlivých trzích. Vzhledem k omezením této analýzy, jak je popsáno výše, a absenci významného růstového potenciálu těchto „ostatních trhů“ v blízké budoucnosti se však neočekává, že by tyto trhy absorbovaly velký objem dodatečného dovozu z Koreje.
3.1.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(69)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Šetření ukázalo, že korejský vývoz PT do USA a dalších třetích zemí byl prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí činilo 46 %, resp. 27 %.
(70)
Korea navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
3.2 Malajsie
3.2.1. Předběžné poznámky
(71)
Protože žádný z malajsijských vyvážejících výrobců nespolupracoval, muselo se při celkové analýze vycházet z informací, které měla Komise k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu a v souladu s ustanoveními článku 18 základního nařízení Komise zkoumala různé statistické zdroje. Nejlepší dostupné informace pro stanovení objemu dovozu a cen pro trh Unie pocházely ze statistických údajů o dovozu shromážděných podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“). Jiné zdroje, jako je Eurostat, nebyly použity, protože dotčený výrobek se nedal oddělit od jiných výrobků s 8místným kódem.
3.2.2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(72)
Z databáze podle čl. 14 odst. 6 vyplynulo, že k dovozu z Malajsie na trh Unie nedošlo. Proto byl učiněn závěr, že během období přezkumného šetření dumping malajsijského vývozu nepokračoval.
3.2.3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(73)
Komise analyzovala, zda je pravděpodobné obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Malajsii a přitažlivost trhu Unie.
3.2.3.1. Vývoz z Malajsie do jiných destinací
(74)
Jelikož dovoz PT z Malajsie na trh Unie se neuskutečnil, Komise musela použít údaje z jiné země. Jako vhodná země byly zvoleny USA, neboť mají trh podobné velikosti jako Unie, s mnoha domácími výrobci, ale také s velkým podílem dovozu, což činí tento trh velmi konkurenčním. Kromě toho jsou USA daleko největší destinace pro vývoz z Malajsie, neboť se během období přezkumného šetření na malajsijském vývozu podílely 87 %. Tento přístup je totožný s přístupem, který byl použit u Malajsie při předchozím šetření a též při posouzení „pravděpodobnosti obnovení újmy“.
a) Běžná hodnota
(75)
Vzhledem k tomu, že malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, a sice z odhadovaných nákladů na výrobu, ke kterým bylo připočteno 6 % na prodejní, správní a režijní náklady a zisk, vyjádřeno jako procentní podíl ceny ze závodu. Má se za to, že výše uvedené procento není přemrštěné. Potvrzuje to skutečnost, že u jediného spolupracujícího subjektu v tomto řízení (TK Corporation, Korea) se skutečná hodnota pohybovala značně nad 6 %.
b) Vývozní cena
(76)
Jelikož malajsijští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení vypočítána pomocí údajů o malajsijských vývozních cenách dotčeného výrobku do USA získaných ze statistiky dovozu do Spojených států amerických.
c) Srovnání
(77)
Vážený průměr běžné hodnoty byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku, obojí na úrovni ceny ze závodu, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení.
(78)
Za účelem spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byl v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení brán ohled na rozdíly zjištěné ve faktorech působících na ceny a porovnatelnost cen. V tomto ohledu byly prodejní, správní a režijní náklady a zisk, uvedené výše v 75. bodě odůvodnění, vyjádřeny jako procentní podíl ceny ze závodu a byly z nich vyloučeny náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.
d) Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření
(79)
Na základě výše popsané metodiky, která byla použita rovněž v prvním přezkumu před pozbytím platnosti za účelem prodloužení platnosti opatření (dále jen „platná opatření“) bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí činí 57,7 %.
3.2.3.2. Výrobní kapacita Malajsie
(80)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany Malajsie nebyly poskytnuty žádné informace o výrobě a volné kapacitě. Informace v žádosti uvádějí celkovou instalovanou výrobní kapacitu v Malajsii v objemu přibližně 55 000 tun a volnou kapacitu ve výši cca 27 000 tun. Při analýze, ze které vyplynul tento objem, byla vyloučena výroba (výrobní kapacita) jiných výrobků, a proto je považována za přiměřenou. Malajsijská volná kapacita v objemu 27 000 tun představuje přibližně 40 % celkové spotřeby Unie v období přezkumného šetření.
3.2.3.3. Přitažlivost trhu Unie
(81)
Pokud jde o vývoj na celosvětovém trhu hlavního uživatelského odvětví, jak je vysvětleno v 65. bodě odůvodnění výše, trh Unie je jedním z největších trhů s PT a ve spisu nejsou žádné informace, které by naznačovaly, že v nadcházejících letech poptávka na těchto trzích významně klesne nebo stoupne.
(82)
Šetřením bylo zjištěno, že prodejní ceny výrobců v Unii na trhu Unie jsou vyšší než malajsijské vývozní ceny na jiných vývozních trzích, zejména na trhu USA. Ve skutečnosti činila průměrná cena na trhu Unie 2 600 EUR/t, zatímco podle statistik USA průměrná dovozní cena z Malajsie do USA činila 1 600 EUR/t. Proto by trh Unie byl přitažlivým trhem pro malajsijské vývozce, pokud by opatření byla zrušena. To je velmi důležité vzhledem k malajsijské volné kapacitě, ale je rovněž třeba připomenout, že v současné době 87 % malajsijského vývozu směřuje do Spojených států, kde malajsijští vyvážející výrobci prodávají za ceny mnohem nižší.
3.2.3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(83)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Bylo zjištěno, že malajsijský vývoz PT do USA je prodáván za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí dosahuje 57,7 %.
(84)
Malajsie navíc disponuje významnou nevyužitou výrobní kapacitou ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k cenové úrovni v Unii bude tato kapacita pravděpodobně alespoň zčásti využita na vývoz do Unie, pokud by byla opatření zrušena. Lze rovněž očekávat, že v tom případě značná část vývozu do USA bude přesměrována na trh Unie, vzhledem k převládajícím cenám na trhu v Unii ve srovnání s cenami ve Spojených státech.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(85)
S ohledem na výše uvedené, tj. na vysoká dumpingová rozpětí, velké volné výrobní kapacity v dotčených zemích a jejich velké vývozní kapacity a na přitažlivost trhu Unie z hlediska cen a velikosti, lze dojít k závěru, že dumpingový dovoz z Korejské republiky a Malajsie do Unie by se obnovil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
4.1 Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(86)
Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s jeho situací, jak je popsána v nařízení Rady č. 1001/2008 uvedeném výše 3. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období šetření 22 známých výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(87)
Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na přibližně 57 736 tun. Komise stanovila tento údaj na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje od společností zařazených do vzorku a údaje poskytnuté žadatelem.
(88)
Společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku v šetření představují 49 % výroby v Unii a 45 % prodeje v Unii (viz 15. bod odůvodnění výše). Údaje ze vzorku jsou tedy reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie.
4.2 Spotřeba v Unii
(89)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem a ii) dovozu ze třetích zemí na základě databáze podle čl. 14 odst. 6.
(90)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
OPŠ
Celková spotřeba v Unii
55 497
62 426
58 941
59 992
Index (2010 = 100)
100
112
106
108
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(91)
Ve srovnání s úrovní v roce 2010 se v roce 2011 spotřeba zvýšila o 12 %. V roce 2012 sice opět poklesla, ale udržela se nad úrovní roku 2010 (6 % nárůst). Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba Unie o 8 %.
4.3 Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
Korejská republika
(92)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(93)
Dovoz z Korejské republiky do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 2
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Korejské republiky (v tunách)
301
208
204
18
Index
100
69
68
6
Podíl na trhu
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Index
100
62
64
6
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(94)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Korejské republiky velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. V období přezkumného šetření objem dále klesl až na 18 tun. Úroveň dovozu zůstala na této nízké úrovni od uložení původních opatření v roce 2002, a proto lze předpokládat, že je výsledkem platných antidumpingových opatření.
Malajsie
(95)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 a údajů od žadatele.
(96)
Dovoz z Malajsie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
19,4
0,03
0,27
0,13
Index
100
0
1
1
Podíl na trhu
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Index
100
0
1
1
Zdroj: údaje od žadatele a z databáze podle čl. 14 odst. 6
(97)
Během posuzovaného období byl objem dovozu z Malajsie velmi nízký ve srovnání s celkovou spotřebou v Unii. Nejvyšší (avšak stále velmi nízký) objem byl dovezen v roce 2010 (19,4 tun), ale od roku 2010 dovoz prakticky ustal. Úroveň dovozu kolísala od uložení původních opatření v roce 2002, ale nikdy nedosáhla úrovně z doby před opatřeními. Lze tedy předpokládat, že velmi nízká úroveň dovozu od uložení původních opatření v roce 2002 je výsledkem platných antidumpingových opatření.
4.3.2. Ceny dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
Korejská republika
(98)
Během období přezkumného šetření se velmi malý objem, který do Unie dovezla společnost spolupracující při šetření (TK Corporation), prodával za podstatně nižší ceny, než byly ceny CIF výrobního odvětví Unie. Jak je však uvedeno v 32. bodě odůvodnění výše, existují pochybnosti, zda tyto výrobky skutečně vstoupily na celní území Unie.
(99)
Celkový objem dovozu z Koreje do Unie je i tak velmi nízký - viz 32. bod odůvodnění -, neboť tvoří pouze 0,03 % podíl na trhu Unie (viz výše tabulka č. 2). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Korejské republiky do Unie a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobku nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(100)
Komise proto coby reprezentativní náhražku použila vývozní ceny z Koreje do USA a dalších zemí, aby zjistila, jaké by bylo cenové podbízení, kdyby korejské společností prodávaly za tyto ceny do Unie.
(101)
Protože vývoz TK Corporation do celého světa představoval nejméně 25 % - 40 % veškerého vývozu PT z Korejské republiky, byl tento prodej považován za reprezentativní pro korejský prodej na vývoz. Tyto ceny byly tedy použity pro srovnání. Komise upravila vývozní ceny směrem nahoru, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(102)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 17 % v případě prodeje do USA a 10 % v případě prodeje v celosvětovém měřítku.
Malajsie
(103)
Při šetření nespolupracovala žádná společnost z Malajsie. Na základě informací ze statistiky v databázi podle čl. 14 odst. 6 lze soudit, že dovoz do Unie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný (viz tabulka č. 3 výše). Vzhledem k velmi omezenému dovozu z Malajsie do EU a s ohledem na pestrou škálu druhů výrobků nebylo možné použít ceny tohoto dovozu pro stanovení cenového podbízení.
(104)
Komise proto stanovila cenové podbízení podle stejné metodiky jako v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, a sice srovnáním cen vývozu z Malajsie do USA s prodejními cenami na trhu Unie. Komise upravila vývozní ceny, aby zohlednila cla, nakládku a manipulační poplatek.
(105)
Takto zjištěné rozpětí cenového podbízení činí 34 % v případě prodeje do USA. Komise porovnala rovněž prodejní ceny z Malajsie do jiných zemí a rozpětí cenového podbízení u tohoto prodeje činilo 28 %.
4.3.3. Dovoz ze třetích zemí
(106)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 4
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
OPŠ
Čínská lidová republika
Objem v tunách
5 618
5 867
6 844
6 589
Index
100
104
122
117
Podíl na trhu
10 %
9 %
12 %
11 %
Průměrná cena
1 125
1 261
1 544
1 426
Index
100
112
137
127
Jiné třetí země
Objem v tunách
11 668
12 938
11 630
12 036
Index
100
111
100
103
Podíl na trhu
21 %
21 %
20 %
20 %
Průměrná cena
2 175
2 352
2 437
2 482
Index
100
108
112
114
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem v tunách
17 286
18 805
18 474
18 625
Index
100
109
107
108
Podíl na trhu
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
Průměrná cena
1 834
2 011
2 106
2 108
Index
100
110
115
115
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(107)
Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčených zemí dosáhl 31 % celkové spotřeby v Unii v období přezkumného šetření. Největší podíl na trhu představoval dovoz z Čínské lidové republiky - 11 % veškeré spotřeby v Unii. V období přezkumného šetření pocházel významný podíl dovozu z Thajska (4 % trhu Unie), Vietnamu (3 % trhu Unie) a Saúdské Arábie (z nulového dovozu v roce 2010 na 4 % podíl na trhu v období přezkumného šetření).
(108)
Ceny, za něž se tento dovoz na území Unie prodával, byly relativně nízké v porovnání s průměrnými cenami výrobního odvětví Unie, což platí zejména pro dovoz z Čínské lidové republiky. I přes antidumpingová cla na dovoz z Čínské lidové republiky ve výši 58,6 % byla průměrná cena čínského dovozu nižší než cena výrobního odvětví Unie (viz tabulka č. 4 výše).
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(109)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(110)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum a statistických údajů. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(111)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(112)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od dvou společností nebo skupin společností zařazených do vzorku. Tyto údaje jsou tedy podávány pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla zachována jejich důvěrnost.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(113)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
48 017
52 754
55 787
57 736
Index
100
110
116
120
Výrobní kapacita v tunách
179 912
180 364
180 364
180 364
Index
100
100,3
100,3
100,3
Využití kapacity
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Index
100
110
116
120
Zdroj: žádost
(114)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 20 %. Jelikož se spotřeba v Unii ve stejném období zvýšila pouze o 8 %, přebývající část výroby šla na vývoz.
(115)
Využití kapacity během období přezkumného šetření se zdá být nízké (32 % v období přezkumného šetření). Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.
(116)
Využití výrobní kapacity se během posuzovaného období mírně zvýšilo. Na vyšším využití kapacity o 20 procent se projevilo zvýšení objemu výroby v posuzovaném období.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(117)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
38 185
43 414
40 262
41 350
Index
100
114
105
109
Podíl na trhu
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Index
100
101
99
100
Zdroj: žádost
(118)
Objem prodeje na trhu Unie vzrostl v roce 2011 o 14 % ve srovnání s rokem 2010. Objem prodeje následně klesl na 41 350 tun, což představuje zvýšení o 9 % během posuzovaného období.
(119)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v posuzovaném období víceméně neměnil.
4.4.2.3. Růst
(120)
V souladu s mírným růstem spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 8 %) prodej výrobců v Unii vzrostl o 9 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(121)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka č. 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
1 064
1 022
979
957
Index
100
96
92
90
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
45
52
57
60
Index
100
114
126
134
Zdroj: žádost
(122)
V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 10 %. V důsledku toho a spolu se zvýšením výroby produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla od roku 2010 do období přezkumného šetření o 34 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(123)
Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (EUR/t)
2 500 - 3 000
2 500 - 3 000
2 400 - 2 900
2 300 - 2 800
Index
100
100
98
94
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
3 500 - 4 000
3 300 - 3 800
3 400 - 3 900
3 300 - 3 800
Index
100
94
97
94
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(124)
V průběhu posuzovaného období klesly prodejní ceny v Unii o 6 %. Zatímco mezi lety 2010 a 2012 zůstaly ceny poměrně stabilní, k největšímu poklesu došlo mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
(125)
Kvůli fixním nákladům, které tvoří významnou část výrobních nákladů, měl růst výroby o 20 % během období přezkumného šetření za následek pokles jednotkových výrobních nákladů. Průměrná jednotková prodejní cena poklesla odpovídajícím způsobem.
4.4.3.2. Náklady práce
(126)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
45 000 - 50 000
50 000 - 55 000
51 000 - 56 000
52 000 - 57 000
Index
100
107
108
110
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(127)
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období stoupající trend. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 10 %.
4.4.3.3. Zásoby
(128)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka č. 10
Zásoby
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
5 500 - 6 000
5 000 - 5 500
5 600 - 6 100
6 000 - 6 500
Index
100
93
104
111
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
25 % - 30 %
20 % - 25 %
21 % - 26 %
22 % - 27 %
Index
100
79
83
87
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(129)
Konečný stav zásob nejprve v roce 2011 klesl o 7 % ve srovnání s rokem 2010 a následně v období přezkumného šetření se zvýšil o 11 % oproti roku 2010. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob snížil o 13 % mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(130)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% z tržeb)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Index
100
118
151
133
Peněžní tok (EUR) (index)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Investice (EUR) (index)
100
115
112
105
Návratnost investic
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Index
100
81
64
80
Zdroj: ověřené údaje od společností zařazených do vzorku
(131)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodejů.
(132)
Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2010 zaznamenalo ztrátu - 20 %/- 15 %. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se ztráty snížily o 33 %, avšak výsledek v období přezkumného šetření zůstal negativní - 4 %/- 9 %. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobců v Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok byl v roce 2010 pozitivní. V roce 2011 náhle klesl do záporných hodnot a záporný zůstal i v období přezkumného šetření.
(133)
Investice vykazovaly rostoucí trend. Ve srovnání s rokem 2010 se v roce 2011 zvýšily o 15 %, v roce 2012 o 12 % a nad úrovní roku 2010 zůstaly o 5 % i během období přezkumného šetření.
(134)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. V roce 2010 činila - 25 %/- 20 %, poté poklesla na přibližně - 45 %/- 40 % a na této úrovni zůstala i v období přezkumného šetření.
4.4.3.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Vzhledem k tomu, že během posuzovaného období dovoz z dotčených zemí významně klesl a byl zanedbatelný (viz výše tabulky č. 2 a č. 3), velikost dumpingového rozpětí nelze posoudit. S ohledem na hodnocení v 136. až 144. bodě odůvodnění však bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
4.5 Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(136)
V nařízení (ES) č. 1001/2008 Rada dospěla k závěru, že antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie zavedená v roce 2002 vedla pouze k částečnému zotavení výrobního odvětví Unie. (Kladný) vývoj ukazatelů újmy během posuzovaného období v předchozím přezkumu (leden 2002 - červen 2007) byl do značné míry výsledkem zvýšené poptávky v letech 2007 a 2008.
(137)
Po roce 2008 se ovšem situace výrobního odvětví Unie podstatně zhoršila (ve srovnání se stavem v roce 2007 a 2008). Tento vývoj byl z velké části důsledkem poklesu poptávky po roce 2008.
(138)
Některé ukazatele vykazují pozitivní vývoj od roku 2010. Mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření se například zvýšila výroba v Unii o 20 %. Tento nárůst byl částečně způsoben zvýšením spotřeby v Unii, která ve stejném období vzrostla o 8 %. Růst výroby vedl k lepšímu využití kapacity, které se zvýšilo o více než 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 9 %, což odpovídá zvýšení spotřeby v Unii, zatímco tržní podíl společností Unie se nezměnil. V důsledku snížení počtu zaměstnanců o 10 % se zvýšila také produktivita (o 34 %).
(139)
Využití kapacity však bylo nízké. To lze částečně vysvětlit skutečností, že stávající infrastruktura byla plánována na 3 směny za den, 6 dnů v týdnu, a podle toho byla vypočtena maximální kapacita. Během posuzovaného období však výrobní odvětví Unie pracovalo pouze na dvě směny denně a 5 dnů v týdnu.
(140)
Vzhledem k významnému podílu fixních nákladů ve výrobě zůstalo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ve značné ztrátě. Navzdory tomu, že finanční výsledky se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zlepšily o 30 %, byly ztráty během období přezkumného šetření stále vysoké (v rozmezí mezi - 14 % a - 9 %).
(141)
Tyto významné ztráty spolu vysokým záporným peněžním tokem jsou důležitými ukazateli, které svědčí o zranitelnosti výrobního odvětví Unie.
(142)
Je třeba poznamenat, že v nařízení Rady (EU) č. 78/2013, kterým byla uložena antidumpingová opatření proti dovozu dotčeného výrobku z Ruska a Turecka, bylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie se nachází v dramatické hospodářské situaci, v níž mu vzniká újma. V uvedeném řízení trvalo posuzované období od ledna 2008 do září 2011 a částečně se překrývá s posuzovaným obdobím v rámci současného šetření (14).
(143)
Opatření přijatá ve výše uvedeném nařízení měla podle všeho příznivý dopad, jelikož některé ukazatele újmy například výroba, využití kapacity, ziskovost, produktivita a spotřeba) naznačují pozitivní trend. Současné šetření však prokázalo, že výrobní odvětví Unie se z předchozího dumpingu plně nezotavilo.
(144)
Komise proto konstatuje, že výrobní odvětví Unie je zatím stále zranitelné a v některých ohledech zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat, pokud by plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci předchozích šetření.
5. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
5.1 Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(145)
V 85. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí.
(146)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie je v současnosti zranitelné. I když v období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila, během posuzovaného období výrobní odvětví Unie nikdy nedosáhlo zisku.
(147)
Proto by obnovení dumpingového dovozu z dotčených zemí dále zhoršilo svízelnou situaci výrobního odvětví Unie. Tento dovoz má tendenci převzít podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispívají k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.
(148)
Obnovení dumpingového dovozu by vyvolalo ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie.
(149)
Komise proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by vedlo se vší pravděpodobností k obnovení dumpingového dovozu z těchto zemí, což by mělo za následek tlak na snižování cen výrobního odvětví Unie, objemu jeho prodeje a jeho podílu na trhu a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Korejské republice a Malajsii by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho špatné hospodářské situace, v níž se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
6. ZÁJEM UNIE
(150)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vyplynulo z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců, velkoobchodníků a uživatelů.
(151)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(152)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem a opatření byla zavedena již v roce 2002, analýza umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(153)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(154)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(155)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil obnovení újmy. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, kromě jiného, ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(156)
Komise tudíž uzavírá, že zachování antidumpingových opatření vůči Korejské republice a Malajsii by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
6.2 Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení
(157)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření zřejmě nebude mít závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Žádný z dovozců nebo uživatelů při současném šetření nespolupracoval. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření tyto skupiny značně postihla, lze dovodit, že zachování opatření nebude mít na dovozce a uživatele v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
6.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(158)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k názoru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že uložení prozatímních opatření na PT pocházejících z Korejské republiky a Malajsie není v zájmu Unie.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie měla být zachována.
(160)
Nicméně jak dokazuje toto šetření, celková situace výrobního odvětví Unie se postupně zlepšuje a zdá se, že uložení konečných antidumpingových opatření proti dovozu téhož výrobku z Ruska a Turecka v roce 2013 (viz 5. bod odůvodnění) má další pozitivní účinek na situaci výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno v 143. bodě odůvodnění. Proto se usuzuje, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by kratší než pětileté období mohlo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie.
(161)
Kromě toho nelze situaci výrobního odvětví Unie a analýzu újmy posuzovat pouze s ohledem na (potenciální) dovoz dotčeného výrobku z Korejské republiky a Malajsie, protože situaci výrobního odvětví Unie ovlivňuje jiný dovoz a opatření proti tomuto dovozu, zejména výše uvedená opatření proti Rusku a Turecku.
(162)
Proto se má za to, že vzhledem ke konkrétním okolnostem daného případu by se opatření neměla výjimečně prodloužit na celé pětileté období, jak stanoví základní nařízení, ale jejich platnost by měla skončit ve stejné době jako platnost konečných opatření na dovoz z Turecka a zejména z Ruska. Toto sladění doby trvání opatření by umožnilo ucelené a soudržné přezkoumání účinků možných dumpingových praktik na výrobní odvětví Unie, pokud by takový přezkum byl v budoucnu nutný.
(163)
Tato opatření, která jsou v současné době uplatňována vůči dovozu PT z Ruska a Turecka, mají skončit dne 29. ledna 2018. Konečná antidumpingová opatření proti dovozu PT pocházejících z Koreje a Malajsie by tedy měla být odpovídajícím způsobem sladěna a jejich platnost by tudíž měla skončit téhož dne.
(164)
Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo souhlasí s tím, aby navrhované datum ukončení platnosti umožnilo v budoucnosti společné přezkumné řízení, pokud by o něj bylo požádáno, a tedy i komplexní analýzu dumpingu a újmy, jež by se týkala dovozu z několika zemí. Uvedlo však, že po období přezkumného šetření výrazně vzrostl celkový dovoz dotčeného výrobku ze všech zemí, zatímco průměrná cena těchto dovozů spadla prudce dolů. Tento vývoj po skončení období přezkumného šetření prý vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie a proto již neexistují podmínky pro uložení konečných antidumpingových opatření na dobu kratší než pět let.
(165)
Komise podotýká, že tento údajný vývoj po skončení období přezkumného šetření (tj. vyšší dovoz za nižší ceny) vychází z veřejně dostupných údajů Eurostatu, které zahrnují druhy výrobků, jež nejsou předmětem současného šetření. Statistiky o dovozu po skončení období přezkumného šetření, které má Komise k dispozici a které se týkají pouze dotčeného výrobku, však naznačují, že dovoz po období přezkumného šetření klesl o 10 % až 15 %, ačkoli průměrná cena tohoto dovozu klesla také (o 15 % až 20 %). Komise se domnívá, že vývoj dovozu dotčeného výrobku po období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další doklady týkající se situace výrobního odvětví Unie, nezpůsobuje neplatnost závěrů Komise o vhodné době pro uložení konečných antidumpingových opatření (viz 160. až 163. bod odůvodnění). Toto tvrzení se proto zamítá.
(166)
Z uvedeného tedy vyplývá, že s ohledem na závěry ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy by platná antidumpingová opatření použitelná na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie, potvrzená nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 naposledy pozměněným nařízením Rady (EU) č. 363/2010, měla být zachována do 29. ledna 2018.
(167)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě nerezavějící oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Korejské republiky a Malajsie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (%)
Kódy TARIC
Malajsie
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
Všechny ostatní společnosti
75,0
A999
Korejská republika
Všechny společnosti
44,0
-
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Jeho platnost končí dnem 29. ledna 2018.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2014.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1283/2014
z dne 2. decembra 2014
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Republike Koreje in Malezije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 11(2) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Veljavni ukrepi
(1)
Protidampinški ukrepi, ki veljajo za uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi („zadevni izdelek“) s poreklom iz Republike Koreje in Malezije („zadevni državi“), so bili prvotno uvedeni z Uredbo Sveta (ES) št. 1514/2002 (2) („prvotni ukrepi“).
(2)
Veljavne protidampinške dajatve za Malezijo znašajo 75 %, razen za družbi Anggerik Laksana Sdn Bhd in Pantech Steel Industries Sdn Bhd, za kateri znašajo 59,2 % oziroma 49,9 %. Za Republiko Korejo pa dajatev za vse družbe znaša 44 %.
(3)
Prvotni ukrepi so se ohranili z Uredbo Sveta (ES) št. 1001/2008 (3), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 363/2010 (4) („veljavni ukrepi“).
1.2 Ukrepi, ki veljajo za druge tretje države
(4)
Ta postopek ne zajema trenutno veljavnih protidampinških ukrepov za izvoz zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske in Tajske (5). Ukrepi v zvezi z zadevnim izdelkom s poreklom s Kitajske so bili razširjeni na uvoz enakega izdelka, poslanega iz Tajvana (6), Indonezije (7), Šrilanke (8) in Filipinov (9). Komisija je 3. septembra 2014 začela pregled zaradi izteka ukrepa po členu 11(2) osnovne uredbe o uvozu zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske, razširjenih na Tajvan, Indonezijo, Šrilanko in Filipine. Komisija je obvestilo objavila v Uradnem listu Evropske unije (10). Protidampinški ukrepi za izvoz iz Tajske so prenehali veljati.
(5)
Januarja 2013 so bili uvedeni ukrepi za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Rusije in Turčije (11).
1.3 Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(6)
Evropska komisija („Komisija“) je 8. februarja 2013 objavila obvestilo o bližnjem izteku (12) veljavnih protidampinških ukrepov za zadevni izdelek s poreklom iz Republike Koreje in Malezije.
(7)
Komisija je 26. junija 2013 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka navedenih ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009 („osnovna uredba“).
(8)
Zahtevek je vložil Odbor za zaščito interesov industrije fitingov iz jekla za čelno varjenje Evropske unije („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 40 % celotne proizvodnje zadevnega izdelka v Uniji.
(9)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil ponovitev dampinga in škode za industrijo Unije.
(10)
Komisija je 15. oktobra 2013 začela pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Obvestilo o začetku tega pregleda je objavila v Uradnem listu Evropske unije (13).
1.4 Zainteresirane strani
(11)
Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, da bi sodelovale v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa. Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa posebej obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, uporabnike in uvoznike, proizvajalce izvoznike v Republiki Koreji in Maleziji ter korejske in malezijske organe in jih pozvala k sodelovanju.
(12)
Vse zainteresirane strani so imele možnost predložiti pripombe o začetku pregleda ter zahtevati, da jih zasliši Komisija in/ali pooblaščenec za zaslišanje v trgovinskih postopkih.
1.4.1 Vzorčenje
(13)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo v skladu s členom 17 osnovne uredbe morda izbrala vzorec proizvajalcev Unije, uvoznikov in korejskih proizvajalcev izvoznikov.
(a) Vzorčenje proizvajalcev Unije
(14)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije, in zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb. Vzorec je bil izbran na podlagi obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom („obdobje preiskave“ ali „OPP“) v Uniji, tako da se je hkrati zagotovila zemljepisna porazdelitev, ter je obsegal štiri proizvajalce Unije ali koncerne Unije (pet posameznih družb) s sedežem v Nemčiji, Franciji, Italiji, Romuniji in Avstriji. Ker ni bilo nobenih pripomb, so začasno izbrane družbe ostale v končnem vzorcu.
(15)
Toda po začetku postopka je morala Komisija zaradi nesodelovanja iz vzorca izključiti dva proizvajalca Unije. Preostali dve družbi/koncern (tri posamezne družbe) predstavljajo 49 % proizvodnje Unije in 45 % prodaje Unije ter imajo proizvodne obrate v treh različnih državah. Zato se je spremenjeni vzorec še vedno obravnaval kot reprezentativen za industrijo Unijo.
(b) Vzorčenje uvoznikov
(16)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in bi v tem primeru izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj ji pošljejo informacije iz obvestila o začetku. Vendar ni pri preiskavi sodeloval noben uvoznik.
(c) Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v Republiki Koreji
(17)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno in bi v tem primeru izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v Koreji pozvala, naj ji pošljejo informacije iz obvestila o začetku. Poleg tega je misijo Republike Koreje pri Evropski uniji prosila, naj opredeli druge proizvajalce izvoznike, če ti obstajajo, ki bi morda želeli sodelovati v preiskavi, in/ali naveže stik z njimi.
(18)
Zahtevane informacije sta predložila dva korejska proizvajalca izvoznika, vendar se je le eden strinjal s sodelovanjem in vključitvijo v vzorec. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje korejskih proizvajalcev izvoznikov ni potrebno.
(d) Proizvajalci izvozniki v Maleziji
(19)
Komisija zaradi majhnega števila znanih malezijskih proizvajalcev izvoznikov v obvestilu o začetku ni predvidela njihovega vzorčenja.
(20)
Komisija je pozvala vse proizvajalce izvoznike, da se ji javijo v 15 dneh od datuma objave tega obvestila. Poleg tega je misijo Malezije pri Evropski uniji prosila, naj opredeli druge proizvajalce izvoznike, če ti obstajajo, ki bi morda želeli sodelovati v preiskavi, in/ali naveže stik z njimi.
1.4.2 Izpolnjeni vprašalniki
(21)
Komisija je poslala vprašalnike vsem vzorčenim družbam v Uniji, sodelujoči korejski družbi in vsem znanim malezijskim proizvajalcem izvoznikom.
(22)
Vprašalnika ni izpolnil eden od proizvajalcev Unije, medtem ko je drugi poslal le delno izpolnjen vprašalnik, na poziv k dopolnitvi pa ni odgovoril. Oba proizvajalca Unije sta bila naknadno izključena iz vzorca (glej uvodno izjavo 15). Vprašalnik je izpolnil en korejski proizvajalec izvoznik. Vprašalnika ni izpolnil noben od malezijskih proizvajalcev izvoznikov.
1.4.3 Preveritveni obiski
(23)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti ponovitve dampinga in posledične škode ter za oceno, ali bi bila uvedba ukrepov v nasprotju z interesom Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
proizvajalci Unije:
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Avstrija, vključno s povezano družbo Siekman Fittings, Lohne, Nemčija,
-
Vallourec Fittings S.A., Francija;
proizvajalci izvozniki v Republiki Koreji:
-
TK Corporation, Busan.
1.5 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
(24)
Preiskava v zvezi z verjetnostjo ponovitve dampinga je zajemala obdobje od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 („obdobje preiskave“ ali „OPP“).
(25)
Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
1.6 Razkritje
(26)
Komisija je 12. septembra 2014 vsem zainteresiranim stranem razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške ukrepe, ter vse zainteresirane strani pozvala k predložitvi pripomb. Komisija je proučila pripombe zainteresiranih strani in jih po potrebi upoštevala.
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1 Zadevni izdelek
(27)
Izdelek, ki se pregleduje, je pribor (fitingi) za cevi (razen litega pribora (fitingov), prirobnic in fitingov z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla), z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene, s poreklom iz Republike Koreje in Malezije, trenutno uvrščen pod oznake KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 („zadevni izdelek“).
2.2 Podobni izdelek
(28)
V preiskavi v zvezi s pregledom se je tako kot v prvotni preiskavi pokazalo, da ima zadevni izdelek, proizveden v zadevnih državah, ki se prodaja na domačem trgu in/ali se izvaža v Unijo in/ali na druge izvozne trge, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti ter končne uporabe kot izdelki, ki jih v Uniji prodajajo proizvajalci Unije.
(29)
Komisija se je odločila, da se ta izdelek zato šteje za podoben izdelek v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
3. VERJETNOST PONOVITVE DAMPINGA
(30)
Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila, ali obstaja verjetnost, da bi zadevni državi zaradi izteka veljavnih ukrepov ponovili damping.
3.1 Republika Koreja
3.1.1 Uvodne pripombe
(31)
V preiskavi je sodelovala ena od največjih korejskih proizvajalk zadevnega izdelka, tj. družba TK Corporation. Izvoz te sodelujoče družbe je znašal 25-40 % korejskega izvoza zadevnega izdelka (natančen podatek ni naveden zaradi zaupnosti). Družba TK Corporation je Komisiji poslala izpolnjen vprašalnik, v katerega je vključila podatke o domači prodaji in izvozu ter stroških proizvodnje. Analiza korejskega dampinga v obdobju preiskave in deli analize o njegovi ponovitvi bi po mnenju Komisije lahko temeljili na podatkih te družbe, pri čemer se upošteva njen delež pri korejskem izvozu zadevnega izdelka. Odgovor družbe TK Corporation se je preveril.
3.1.2 Damping uvoza v obdobju preiskave
(32)
V obdobju preiskave je bila iz Koreje v Unijo uvožena le zanemarljiva količina zadevnega izdelka (manj kot 50 ton). Nekaj teh izdelkov je prodala edina sodelujoča proizvajalka izvoznica, tj. družba TK Corporation. Jasno je bilo, da te količine niso bile reprezentativne, saj niso presegle 0,1 % proizvodnje družbe TK Corporation. Ni pa bilo jasno, ali je ta družba plačala protidampinško dajatev na uvoz, kar vzbuja dvom glede dejanskega vstopa uvoženih izdelkov na carinsko območje Unije. Poleg tega je šlo za prodajo treh posebnih izdelkov z lastnimi specifikacijami za fitinge (torej za nereprezentativno prodajo), prodaja pa je bila opravljena v „paketu“ z drugimi fitingi (v glavnem nerjavno jeklo). Zaradi navedenega ni bilo mogoče izdelati smiselne analize dampinga na podlagi uvoza zadevnega izdelka družbe TK Corporation v Unijo v OPP.
(33)
Po razkritju je družba TK Corporation trdila, da bi morala Komisija svojo analizo dampinga opreti na izvoz družbe v Unijo, in sicer iz naslednjih razlogov: (i) izvoz družbe v Unijo v OPP je bil znaten in zato reprezentativen, saj je zajemal „ne manj kot 26 računov z 282 posameznimi transakcijami, in to kljub dajatvam“; (ii) zaradi pomanjkanja jasnosti v zvezi s plačilom protidampinške dajatve naj določena prodaja (namenjena projektu na morju) ne bi bila predmet protidampinške dajatve, medtem ko v drugih primerih prodaje v OPP uvozniki niso vedno plačevali protidampinških dajatev, saj so bili izdelki napačno razvrščeni, zaradi česar uvozniki niso vedeli, da je treba protidampinške dajatve plačati. Medtem pa so bili uvozniki opozorjeni na te napake in so protidampinške dajatve plačali za nazaj; ter (iii) pogoji za izvoz v Unijo so bili običajni, saj se niso uporabljali kratki roki dobave in zaračunane cene niso bile predmet navzkrižne kompenzacije.
(34)
Te pripombe so bile skrbno analizirane. Družba TK Corporation ni izpodbijala svojega nizkega obsega izvoza v Unijo, tako v absolutnem smislu kot tudi v primerjavi s celotno proizvodnjo podobnega izdelka (manj kot 0,1 %). Komisija ohranja svoje stališče, da se tako majhna količina, v relativnem in absolutnem smislu, ne šteje za reprezentativno.
(35)
Poleg tega Komisija na podlagi predloženih dokumentov ni mogla ugotoviti, kateri del domnevne prodaje družbe TK Corporation v Unijo naj bi bil pravilno uvrščen in uvožen; tudi trditve, da cene niso bile predmet navzkrižne kompenzacije, ni bilo mogoče preveriti in posledično ne sprejeti, saj so bila s tem povezana dokazila predložena šele po preveritvenem obisku. V vsakem primeru pa glede obeh vprašanj, glede na sklep analize v uvodni izjavi 34, Komisiji ni treba predložiti končne ugotovitve, saj tudi skupnega navedenega obsega prodaje družbe TK Corporation v Unijo ni mogoče šteti za reprezentativnega.
(36)
Komisija zato potrjuje, da prodaje družbe TK Corporation v OPP ni mogoče uporabiti za smiselno analizo dampinga v okviru te preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa.
3.1.3 Dokazi o verjetnosti ponovitve dampinga
(37)
Komisija je proučila, ali obstaja verjetnost, da bi se v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov damping ponovil. Pri tem je analizirala naslednje elemente: izvozno ceno v druge namembne države, proizvodno in prosto zmogljivost v Koreji ter privlačnost trga Unije.
3.1.3.1 Izvoz iz Koreje v druge namembne kraje
(38)
Komisija je zaradi majhnega obsega uvoza zadevnega izdelka iz Koreje v Unijo in nezanesljivih cen za to prodajo (glej uvodne izjave 32 do 36) ugotovila, da bi bilo treba v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov pri oceni verjetne prihodnje ravni izvoznih cen v Unijo uporabiti podatke o prodaji zadevnega izdelka iz Koreje v druge države.
(39)
Zdelo se je ustrezno, da se najprej analizira korejska prodaja v Združene države („ZDA“), saj je navedeni trg za razliko od vseh drugih korejskih izvoznih namembnih držav enake velikosti kot trg Unije ter ima številne domače proizvajalce pa tudi velik delež uvoza in nizke stopnje tarifnih kvot uvoza, zaradi česar je zelo konkurenčen. Razen tega so ZDA glavna namembna država za izvoz iz Koreje na splošno, pa tudi za družbo TK Corporation.
(40)
Med preiskavo je bil poleg tega proučen tudi ves drug izvoz zadevnega izdelka iz Koreje.
(41)
Opravljen je bil izračun dampinga za izvoz v ZDA in v vse druge namembne države (razen Unije zaradi razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 32 do 36).
(a) Normalna vrednost
(42)
Normalna vrednost za družbo TK Corporation je v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe temeljila na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačevale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovine na domačem trgu, kadar je to mogoče.
(43)
Za vrste izdelka, ki ne dopuščajo te metodologije, se normalna vrednost konstruira v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.
(44)
To se izračuna na osnovi dejanskih proizvodnih stroškov družbe TK Corporation, kot je navedeno v izpolnjenem vprašalniku, in sicer dejanskih stroškov proizvodnje, h katerim se doda dejanski znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške ter za dobiček, v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe.
(b) Izvozna cena
(45)
Pri izračunu dampinga ni bilo mogoče uporabiti prodaje družbe TK Corporation v Unijo, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 32 do 36, zato so izvozne cene temeljile na njenem izvozu na trge tretjih držav.
(46)
V skladu s členom 2(9) osnovne uredbe je bila uporabljena izvozna cena družbe TK Corporation v druge države, tako da se je prilagodila na raven franko tovarna, pri čemer so se po potrebi upoštevali stroški, med drugim za prevoz, dajatve in davke.
(c) Primerjava in prilagoditve
(47)
Tehtana povprečna normalna vrednost se je v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka, pri čemer sta bili obe na ravni franko tovarna.
(48)
Da bi bila primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno poštena, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, ki so vplivali na cene in primerljivost cen. V zvezi s tem so bile narejene prilagoditve za stroške notranjega in čezmorskega prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja ter tozadevne stroške.
(49)
Zaradi razlikovanja med različnimi vrstami zadevnega izdelka je bil v originalni metodologiji kontrolne številke izdelka predviden enajstmestni sistem oznake za zajemanje vrst izdelkov. Pri izračunu dampinga pa se je uporabila nekoliko bolj omejena struktura kontrolne številke izdelka, in sicer sedemmestna. Polji za standardno specifikacijo in kakovost sta se nadomestili s poenostavljenim merilom, pri katerem so se razlikovali izdelki iz ogljikovega jekla in legiranega jekla. In sicer zato, ker se je ugotovilo, da so se uporabljene standardne specifikacije (kot so ANSI ali EN) le malo razlikovale, pri sistemih kakovosti pa se je upošteval uporabljeni standard. Zato je poenostavljeni sistem povečal stopnjo ujemanja pri izračunu dampinga (in škode) za tisoče kontrolnih številk izdelka, ne da bi se izkrivljal rezultat izračuna.
(50)
Družba TK Corporation je od Komisije zahtevala, naj originalni sistem kontrolnih številk izdelka razširi na šestnajstmestnega, vendar je bila ta zahteva zavrnjena, saj je bilo zadevni izdelek s sistemom, ki je bil v uporabi, že mogoče učinkovito razporediti. Prav tako je treba poudariti, da se izračunane meje dampinga (in škode) nedvomno ne bi bistveno spremenile, če bi temeljile na sedem-, enajst- ali šestnajstmestnem sistemu, ker so se povprečne cene, po katerih je družba TK Corporation prodajala izdelke na različnih trgih, precej razlikovale.
(51)
Drugo vprašanje izračuna se je nanašalo na metodo obsega, ki naj bi se uporabila pri izračunu dampinga. Ker se pri evidentiranju količine na računih družbe TK Corporation, v njenih smernicah glede določanja cen za (morebitne) kupce in njenem računovodstvu uporabljajo „kosi“, je trdila, da bi bilo treba kose uporabljati tudi kot mersko enoto pri izračunu. V vprašalniku se je zahtevala količina glede na težo, vendar je družba TK Corporation za nekatere od svojih prodaj navedla kose. Družba TK Corporation je v okviru postopka dopolnitve kose iz navedenih prodaj pretvorila v težo. Komisija se je odločila, da je teža najboljša metodologija, ker:
-
bi lahko kosi kot merska enota povzročili izkrivljanja glede povprečne cene na enoto, saj kosi ne izražajo teže na kos, ki je pomembna za določitev stroškov (in s tem cene) zadevnega izdelka,
-
se teža zahteva za izračune škode, ker to metodologijo uporabljajo proizvajalci Unije in ne bi bilo smiselno uporabljati druge metodologije za izračune dampinga in škode (nelojalno nižanje prodajnih cen),
-
se v carinskih uradih Unije in korejski izvozni statistiki podatki evidentirajo samo glede na težo zadevnega izdelka.
(52)
Poleg tega je treba poudariti, da se zdi, da se izračunane stopnje dampinga na splošno niso močno spremenile, če so temeljile na kosih, in sicer zaradi precejšnjih razlik, ugotovljenih pri povprečnih cenah, po katerih je družba TK Corporation prodajala izdelke na različnih trgih.
(53)
Po razkritju je družba TK Corporation ponovno predložila pripombo, da bi Komisija morala svoj izračun dampinga opreti na število kosov izdelka in ne težo. Eden od navedenih razlogov je bil, da so podatki o prodaji in stroških družbe TK Corporation izraženi v kosih, kar pomeni, da bi pretvorba podatkov v težo vodila do izkrivljanja pri izračunu stopnje dampinga.
(54)
Kar zadeva primerljivost z industrijo Unije, je družba TK Corporation menila, da Komisija ni izračunala stopnje škode, medtem ko za izračun stopnje dampinga primerjava podatkov o stroških in prodaji industrije Unije ni potrebna. Poleg tega je družba TK Corporation trdila, da se v transakcijah kot mersko enoto uporablja kos in ne kilogram ali tona, kar velja tudi za industrijo Unije.
(55)
Prav tako družba TK Corporation ne razume, zakaj naj bi bilo relevantno, da se pri podatkih carinskih uradov Unije in korejske izvozne statistike uporablja težo.
(56)
Navedene pripombe so bile podrobno analizirane. Najprej je treba opozoriti, da družba TK Corporation ni predložila „alternativnega“ izračuna dampinga na podlagi števila kosov. Družba je sicer trdila, da bi bil „izračun na podlagi števila kosov“ natančnejši, vendar tega dejansko ni dokazala. Komisija ponovno poudarja, da so izračunane stopnje dampinga znatne ter da, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 52, ni bilo ugotovljenih večjih razlik med stopnjami dampinga, izračunanimi na podlagi teže, in stopnjami dampinga, izračunanimi na podlagi kosov. Z drugimi besedami, nesporno je, da je stopnja dampinga, ne glede na to, katera metoda je bila uporabljena, znatna. Prav tako je treba spomniti, da je pretvorbo podatkov o prodaji in stroških družbe TK Corporation iz kosov v težo izvedla družba sama, z uporabo lastne metodologije. Poleg tega je na spletni strani družbe na voljo njihov katalog, ki za vsako vrsto fitinga navaja približno težo.
(57)
Transakcije industrije Unije so izražene s težo in v kosih, kot je razvidno iz računov, ki jih je Komisija preverila. Poleg računov se teža uporablja tudi v metodologiji za določitev zmogljivosti, obsega proizvodnje in proizvodnih stroškov - ne samo v Uniji, temveč tudi po svetu in tudi v Koreji. Surovine, ki predstavljajo največji del proizvodnih stroškov zadevnega izdelka, se kupujejo v tonah. Tudi drugi dejavniki, kot so poraba energije, stroški dela in prevoza, se računajo na podlagi teže. Industrija Unije prav tako določa popust za stranke ob koncu leta na podlagi količine (v tonah), ki jo je stranka kupila, in ne na podlagi števila kosov. Poleg tega je bilo treba v tem pregledu zaradi izteka ukrepa izračunati stopnje nelojalnega nižanja prodajnih cen (za izračun stopenj glej uvodne izjave 98 do 105), zato trditev, da primerjava s korejskimi podatki in podatki industrije Unije ni bila potrebna, kot predlaga trditev, povzeta v uvodni izjavi 54, ni pravilna.
(58)
Statistični podatki iz celega sveta, ki so se zbirali in uporabljali v okviru preiskave, vključno s korejskimi izvoznimi podatki in carinskimi podatki Unije, so izraženi samo v teži. Ti so se med drugim uporabili za analizo korejskega izvoza zadevnega izdelka v Unijo in tretje države. Za določitev deleža družbe TK Corporation pri tem izvozu ter za navzkrižno preverjanje podatkov o obsegu prodaje družbe v Unijo, kakor ga je navedla v vprašalniku, je bilo treba podatke družbe pretvoriti v težo, saj podatkov o korejskem izvozu in carinskih podatkov Unije ne bi bilo možno pretvoriti v kose.
(59)
Nazadnje je treba opozoriti, da je bila tudi v prejšnjih preiskavah (kot je preiskava, ki je privedla do prvotnih ukrepov, in prvi pregled zaradi izteka ukrepa, ki je privedel do veljavnih ukrepov), pa tudi v novejših preiskavah v zvezi z istim izdelkom s poreklom iz Rusije in Turčije, uporabljena metodologija, ki temelji na teži.
(60)
Glede na navedeno Komisija potrjuje, da bi bilo treba trditev, da bi bilo treba izračune izvesti na podlagi števila kosov, zavrniti.
(d) Damping v obdobju preiskave
(61)
Tako izračunane stopnje dampinga za družbo TK Corporation so bile 46 % in 27 %, odvisno od izvoznega namembnega kraja.
3.1.3.2 Korejska proizvodna zmogljivost
(62)
Komisija je glede celotne korejske proizvodne in proste zmogljivosti med preiskavo prejela podatke le od družbe TK Corporation in od nobenega drugega korejskega proizvajalca. Komisija se je pri ugotovitvah v zvezi s tem ustrezno sklicevala na člen 18 osnovne uredbe, informacije, ki jih je imela na voljo, pa so bile preverjene informacije, ki ji jih je poslala družba TK Corporation in so se nanašale le na to družbo, ter informacije za vso državo, vključene v zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa.
(63)
Proste zmogljivosti, o katerih je poročala ta družba, so bile ustrezno preverjene. Komisija je z ekstrapoliranjem prostih zmogljivosti, o katerih je poročala družba TK Corporation v obdobju preiskave, na podlagi deleža celotnega korejskega obsega izvoza izračunala, da bi celotne proste zmogljivosti v Koreji znašale vsaj 15 000 ton, kar pomeni okrog 25 % celotne potrošnje Unije. Vendar je glede takega izračuna pomembno navesti, da je obseg proizvodnje v primerjavi s proizvodno zmogljivostjo zelo značilen za vsako posamezno podjetje ter da je družba TK Corporation, čeprav je ena od večjih proizvajalcev podobnega izdelka v Koreji, le ena od mnogih in vsekakor ne prevladujoča. Komisija je zato navzkrižno preverila navedeno ugotovitev z informacijami iz zahtevka.
(64)
Informacije o prosti zmogljivosti iz zahtevka so temeljile na oceni zmogljivosti in podatkih o proizvodnji za vse korejske proizvajalce, ki jih je opredelil vložnik. Za tri največje proizvajalce so se uporabili javno dostopni podatki glede proizvodne zmogljivosti. Za druge (mnogo manjše) korejske proizvajalce taki podatki niso bili javno na voljo, zato je vložnik uporabil druge razumne metode za oceno njihove proizvodne zmogljivosti. Vložnik je nadalje predpostavil določeno raven korejske domače potrošnje in pri oceni proste zmogljivosti upošteval uvoz v Korejo ter izvoz iz nje. Z ustreznimi odbitki pri izračunu proizvodne in proste zmogljivosti se je upoštevala proizvodnja druge vrste izdelkov, ki ne spadajo v področje uporabe izdelka. Vse te informacije so se jasno obravnavale kot popolnejše in odločilnejše od informacij iz uvodne izjave 63. Prejetih ni bilo nobenih stališč, ki bi bila v nasprotju s temi podatki. Na tej podlagi in ob uporabi razpoložljivih dejstev se ocenjuje, da proste zmogljivosti v Koreji znašajo 119 300 ton, kar je enako kot dvakratna velikost trga Unije v obdobju preiskave.
3.1.3.3 Privlačnost trga Unije
(65)
Opozoriti je treba, da se zadevni izdelek uporablja v glavnem v naftni industriji in industriji zemeljskega plina, gradbeništvu, pri proizvodnji energije, v ladjedelništvu ter industrijskih obratih. Nobeno od dejstev, ki so na voljo, ne kaže na znatno rast ali zmanjšanje teh sektorjev v Koreji, zato se šteje, da je korejski domači trg za zadevni izdelek dokaj stabilen za prihodnja leta in da za korejski zadevni izdelek ne ponuja znatnih možnosti širitve. Glavni izvozni trgi za te industrije poleg Koreje so Unija, ZDA, države Bližnjega Vzhoda in Jugovzhodna Azija. Iz informacij, zbranih v preiskavi, ni bilo razvidno, da bi povpraševanje na katerem koli od navedenih trgov v prihodnje znatno upadlo ali poraslo.
(66)
Stopnja korejskega izvoza v ZDA, države Bližnjega Vzhoda in Jugovzhodno Azijo je že visoka, zato ti trgi nimajo znatnega potenciala rasti za korejsko industrijo. Prav tako je treba opozoriti, da je bil za korejski izvoz v ZDA ugotovljen znaten 46-odstoten damping. Trg Unije, ki je eden od največjih trgov na svetu, bi bil zato v primeru razveljavitve ukrepov privlačen trg za rast, saj korejski proizvajalci izvozniki zaradi veljavnih ukrepov tega trga do zdaj še niso v celoti izkoristili.
(67)
Trg ZDA in trg Unije sta si v smislu velikosti in tržnih razmer podobna. Na obeh trgih obstaja veliko število domačih proizvajalcev in velik tržni delež odpade na uvoz. Preiskava je pokazala, da je povprečna prodajna cena na trgu Unije (ob upoštevanju vse prodaje proizvajalcev Unije ter uvoza v Unijo) 2 600 EUR/tono. Povprečna cena na trgu Unije je torej podobna povprečni ceni, ki jo korejski proizvajalci izvozniki dobijo na trgu ZDA (2 700 EUR/tono), razlika pa je v tem, da v ZDA ni protidampinških ukrepov. Sedanji majhen obseg korejske prodaje v Unijo je torej najverjetneje rezultat veljavnih ukrepov za zadevni izdelek. Spomnimo, da so bile ZDA v obdobju preiskave največji izvozni trg za korejske izvoznike. To dokazuje, da bi bila Unija privlačen trg za korejske izvoznike in da bi bilo, če bi bile dajatve razveljavljene, mogoče pričakovati, da bi trg Unije privabil podobno velike količine izdelkov kot trg ZDA. V obdobju preiskave je korejski zadevni izdelek predstavljal 20-25 % vsega uvoza zadevnega izdelka v ZDA ter 10-15 % tržnega deleža celotnega trga ZDA za zadevni izdelek (natančni podatki niso navedeni zaradi zaupnosti). Povedano drugače, korejski proizvajalci bi v primeru razveljavitve ukrepov najverjetneje uporabili razpoložljivo prosto zmogljivost, kot je opisano v uvodni izjavi 64, za ponoven vstop na trg Unije.
(68)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 39, ni razen ZDA nobenega drugega namembnega kraja za korejske izvoznike, ki bi se v primeru izteka ukrepov lahko zanesljivo uporabil v analizi razvoja trga Unije. Zato se šteje, da združevanje vsega izvoza v namembne kraje, ki niso Unija ali ZDA, v tej analizi ne bi zagotovilo zanesljivih povprečnih cen glede na drugačne okoliščine, ki se uporabljajo za vse te (mnogo manjše) posamezne trge. Ob upoštevanju omejitev te analize, kot je bilo že opisano, in pomanjkanju znatnega potenciala rasti teh „drugih trgov“ v bližnji prihodnosti, se vseeno ne pričakuje, da bi ti trgi pritegnili znaten dodaten uvoz iz Koreje.
3.1.3.4 Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(69)
Glede na navedeno je verjetno, da bi se v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov damping ponovil. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da se je korejski zadevni izdelek v ZDA in druge tretje države izvažal po dampinških cenah, pri čemer sta stopnji dampinga znašali 46 % oziroma 27 %.
(70)
Poleg tega je bila v primerjavi s potrošnjo Unije v obdobju preiskave korejska prosta zmogljivost precejšnja. Če bi bila ta zmogljivost uporabljena pri izvozu v Unijo in za konkuriranje proizvajalcem Unije ali večjim uvoznikom iz tretjih držav na področju cen, je zelo verjetno, da bi bil tak izvoz dampinški.
3.2 Malezija
3.2.1 Uvodne pripombe
(71)
Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz Malezije je morala celotna analiza temeljiti na informacijah, ki so bile Komisiji na voljo iz drugih virov. Komisija je glede tega in v skladu z določbami iz člena 18 osnovne uredbe proučila različne statistične vire. Statistični podatki o uvozu, zbrani v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („zbirka podatkov iz člena 14(6)“), so zagotovili najboljše razpoložljive informacije za določitev uvoznih količin in cen za trg Unije. Drugi viri, kot je Eurostat, se niso uporabili, ker zadevnega izdelka ni bilo mogoče ločiti od drugih izdelkov, pri katerih se tudi uporablja osemmestna oznaka.
3.2.2 Damping uvoza v obdobju preiskave
(72)
Zbirka podatkov iz člena 14(6) je pokazala, da na trg Unije ni bilo nobenega uvoza iz Malezije. Zato je bilo ugotovljeno, da se v obdobju preiskave ni nadaljeval damping malezijskega izvoza.
3.2.3 Dokazi o verjetnosti ponovitve dampinga
(73)
Komisija je proučila, ali obstaja verjetnost, da bi se v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov damping ponovil. Pri tem je analizirala naslednje elemente: izvozno ceno v druge namembne kraje, proizvodno in prosto zmogljivost v Maleziji ter privlačnost trga Unije.
3.2.3.1 Izvoz iz Malezije v druge namembne kraje
(74)
Ker se zadevni izdelek iz Malezije ni uvažal na trg Unije, je Komisija uporabila podatke druge države. Kot ustrezno državo je obravnavala ZDA, ker je njen trg podobne velikosti kot trg Unije, s številnimi domačimi proizvajalci in tudi velikim deležem uvoza, zaradi česar je ta trg zelo konkurenčen. Poleg tega so ZDA daleč največji namembni kraj za izvoz iz Malezije, ki je v obdobju preiskave pomenil 87 % malezijskega izvoza. Ta pristop je enak pristopu, ki se je uporabil v prejšnji preiskavi za Malezijo ter v oceni „verjetnosti ponovitve škode“.
(a) Normalna vrednost
(75)
Zaradi nesodelovanja malezijskih proizvajalcev izvoznikov je normalna vrednost v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljila na podatkih iz zahtevka za pregled, tj. ocenjenih proizvodnih stroških, h katerim se doda 6 % za prodajne, splošne in administrativne stroške ter za dobiček, kar je bilo izraženo kot stroški franko tovarna. Zgoraj navedeni odstotek velja za zadržanega. To potrjuje dejstvo, da so dejanski podatki za edino sodelujočo družbo v tem postopku (družbo TK Corporation, Koreja) precej presegali 6 %.
(b) Izvozna cena
(76)
V skladu s členom 18 osnovne uredbe in zaradi nesodelovanja malezijskih proizvajalcev izvoznikov je bila izvozna cena izračunana z uporabo malezijskih izvoznih cen za zadevni izdelek v ZDA, pridobljenih iz uvozne statistike ZDA.
(c) Primerjava
(77)
Tehtana povprečna normalna vrednost se je v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka, pri čemer sta bili obe na ravni franko tovarna.
(78)
Da bi bila primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno poštena, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevale razlike v dejavnikih, ki so vplivali na cene in primerljivost cen. V zvezi s tem je odstotek za prodajne, splošne in administrativne stroške ter dobiček iz uvodne izjave 75 temeljil na ravni franko tovarna ter ni obsegal stroškov notranjega in čezmorskega prevoza, zavarovanja, manipulativnih stroškov, stroškov natovarjanja in tozadevnih stroškov.
(d) Stopnja dampinga v obdobju preiskave
(79)
Ob upoštevanju že opisane metodologije, ki se je uporabila tudi pri prvem pregledu zaradi izteka ukrepa, s katerim so se podaljšali ukrepi („veljavni ukrepi“), je bila ugotovljena 57,7-odstotna stopnja dampinga.
3.2.3.2 Malezijska proizvodna zmogljivost
(80)
Zaradi nesodelovanja Malezije ni bilo poslanih nobenih informacij glede proizvodne in proste zmogljivosti. Informacije iz zahtevka kažejo, da je celotna obstoječa zmogljivost v Maleziji znašala približno 55 000 ton, prosta zmogljivost pa približno 27 000 ton. Analiza, s katero se je ugotovil navedeni obseg, je upoštevala izključitev proizvodnje (zmogljivosti) drugih izdelkov in se zato šteje za razumno. Malezijska prosta zmogljivost v višini 27 000 ton pomeni okrog 40 % celotne potrošnje Unije v obdobju preiskave.
3.2.3.3 Privlačnost trga Unije
(81)
Kar zadeva razvoj trgov glavne uporabniške industrije po vsem svetu, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 65, je trg Unije eden od glavnih trgov za zadevni izdelek, v spisu pa ni informacij, na podlagi katerih bi se potrdilo, da bi v prihodnjih letih povpraševanje na navedenih trgih znatno upadlo ali poraslo.
(82)
V preiskavi se je pokazalo, da so cene proizvajalcev Unije za prodajo na trgu Unije višje od malezijskih izvoznih cen na druge izvozne trge, zlasti na trg ZDA. Dejansko je povprečna cena na trgu Unije 2 600 EUR/tono, medtem ko je iz statističnih podatkov ZDA razvidno, da je povprečna uvozna cena uvoza iz Malezije v ZDA 1 600 EUR/tono. Zato bi bil v primeru razveljavitve ukrepov trg Unije privlačen za malezijske izvoznike. Glede na malezijsko prosto zmogljivost je to izjemno pomembno, opozoriti pa je treba tudi na to, da je trenutno 87 % malezijskega izvoza usmerjenega v ZDA, kjer malezijski proizvajalci izvozniki prodajajo po mnogo nižjih cenah.
3.2.3.4 Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(83)
Glede na navedeno je verjetno, da bi se v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov damping ponovil. Ugotovljeno je bilo, da se je malezijski zadevni izdelek v ZDA izvažal po dampinških cenah, pri čemer je bila stopnja dampinga 57,7-odstotna.
(84)
Poleg tega je v primerjavi s potrošnjo Unije v obdobju preiskave malezijska prosta zmogljivost precejšnja. Glede na raven cen v Uniji je verjetno, da se bo ta zmogljivost v primeru razveljavitve ukrepov vsaj deloma uporabila za izvoz v Unijo. V navedenem primeru se lahko tudi pričakuje, da se bo velik del izvoza v ZDA preusmeril na trg Unije ob upoštevanju prevladujočih cen na trgu Unije v primerjavi s cenami na trgu ZDA.
3.3 Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(85)
Glede na navedeno, in sicer visoke stopnje dampinga, znatne proste zmogljivosti v zadevnih državah skupaj z njuno veliko izvozno zmogljivostjo ter privlačnost trga Unije v smislu cen in velikosti, se lahko sklene, da bi se v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov dampinški uvoz iz Republike Koreje in Malezije v Unijo ponovil.
4. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
4.1 Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije
(86)
V industriji Unije se niso zgodile večje strukturne spremembe v primerjavi s položajem, opisanim v Uredbi Sveta (ES) št. 1001/2008 iz uvodne izjave 3. V obdobju preiskave je podoben izdelek proizvajalo 22 znanih proizvajalcev v Uniji. Ti pomenijo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
(87)
Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave je znašala približno 57 736 ton. Komisija je ta podatek določila na podlagi vseh razpoložljivih dejstev glede industrije Unije, kot so preverjeni podatki vzorčenih družb in podatki, ki jih je poslal vložnik.
(88)
Vzorčeni družbi/koncern v preiskavi predstavljata 49 % proizvodnje Unije in 45 % prodaje Unije (glej uvodno izjavo 15). Torej so podatki iz vzorca reprezentativni za položaj industrije Unije.
4.2 Potrošnja Unije
(89)
Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi (i) obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, kar je temeljilo na podatkih, ki jih je poslal vložnik, in (ii) uvoza iz tretjih držav, kar je temeljilo na zbirki podatkov iz člena 14(6).
(90)
Potrošnja Unije se je gibala, kot je navedeno spodaj:
Preglednica 1
Potrošnja Unije (v metričnih tonah)
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Celotna potrošnja Unije
55 497
62 426
58 941
59 992
Indeks (2010 = 100)
100
112
106
108
Vir: podatki, prejeti od vložnika, in iz zbirke podatkov iz člena 14(6).
(91)
V letu 2011 se je v primerjavi z ravnjo iz leta 2010 potrošnja povečala za 12 %. Znova je upadla leta 2012, vendar je ostala nad stopnjo iz leta 2010 (6-odstotno povečanje). Med letom 2010 in obdobjem preiskave se je potrošnja Unije povečala za 8 %.
4.3 Uvoz iz zadevnih držav
4.3.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevnih držav
Republika Koreja
(92)
Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6). Tržni delež uvoza je določila na podlagi podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6) in podatkov, ki jih je poslal vložnik.
(93)
Uvoz v Unijo iz Republike Koreje se je gibal, kot je navedeno spodaj:
Preglednica 2
Obseg uvoza (v metričnih tonah) in tržni delež
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Obseg uvoza iz Republike Koreje (v tonah)
301
208
204
18
Indeks
100
69
68
6
Tržni delež
0,5 %
0,3 %
0,3 %
0,03 %
Indeks
100
62
64
6
Vir: podatki, prejeti od vložnika, in iz zbirke podatkov iz člena 14(6).
(94)
V obravnavanem obdobju je bil obseg uvoza iz Republike Koreje v primerjavi s celotno potrošnjo Unije zelo nizek. V obdobju preiskave je obseg nadalje upadel na 18 ton. Ravni uvoza so bile tako nizke vse od uvedbe prvotnih ukrepov v letu 2002, torej se lahko predpostavlja, da gre za posledico veljavnih protidampinških ukrepov.
Malezija
(95)
Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6). Tržni delež uvoza je določila na podlagi podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6) in podatkov, ki jih je poslal vložnik.
(96)
Uvoz v Unijo iz Malezije se je gibal na naslednji način:
Preglednica 3
Obseg uvoza (v metričnih tonah) in tržni delež
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Obseg uvoza iz Malezije (v tonah)
19,4
0,03
0,27
0,13
Indeks
100
0
1
1
Tržni delež
0,03 %
0
0,0005 %
0,0002 %
Indeks
100
0
1
1
Vir: podatki, prejeti od vložnika, in iz zbirke podatkov iz člena 14(6).
(97)
V obravnavanem obdobju je bil obseg uvoza iz Malezije v primerjavi s celotno potrošnjo Unije zelo nizek. Največji obseg (vendar še vedno zelo nizek) je bil leta 2010 (19,4 tone), toda od leta 2010 se je uvoz praktično ustavil. Raven uvoza se je od uvedbe prvotnih ukrepov v letu 2002 spreminjala, vendar ni nikoli dosegla ravni iz časa pred uvedbo ukrepov. Torej se lahko predvideva, da je zelo nizka raven uvoza od uvedbe prvotnih ukrepov v letu 2002 posledica veljavnih protidampinških ukrepov.
4.3.2 Cene uvoza iz zadevnih držav in nelojalno nižanje prodajnih cen
Republika Koreja
(98)
V obdobju preiskave je družba, ki je sodelovala v preiskavi (TK Corporation), zelo malo uvažala v Unijo, in sicer znatno pod cenami industrije Unije na ravni cene stroškov, zavarovanja in prevoznine (CIF). Vendar, kot je navedeno v uvodni izjavi 32, se vzbujajo dvomi glede tega, ali so ti izdelki dejansko vstopili na carinsko območje Unije.
(99)
Vseeno pa je celoten uvoz iz Koreje v Unijo zelo nizek, glej uvodno izjavo 32, saj pomeni le 0,03 % tržnega deleža Unije (glej preglednico 2). Pri določanju nelojalnega nižanja prodajnih cen, pri čemer so se upoštevali zelo omejen uvoz iz Republike Koreje v Unijo in najrazličnejše vrste izdelkov, ni bilo mogoče uporabiti cen tega uvoza.
(100)
Zato je Komisija pri določanju nelojalnega nižanja prodajnih cen, če bi korejske družbe Uniji prodajale po teh cenah, kot približek uporabila izvozne cene iz Koreje v ZDA in druge države.
(101)
Ker je izvoz družbe TK Corporation po vsem svetu pomenil približno 25-40 % vsega izvoza zadevnega izdelka Republike Koreje, se je ta prodaja štela kot reprezentativna za korejski izvoz. Pri primerjavi so bile torej uporabljene te cene. Komisija je izvozne cene prilagodila navzgor, da je upoštevala dajatev, stroške natovarjanja in manipulativne stroške.
(102)
Tako ugotovljena stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen je v ZDA 17 %, drugod po svetu pa 10 %.
Malezija
(103)
V preiskavi ni sodelovala nobena malezijska družba. Na podlagi statističnih podatkov iz zbirke podatkov iz člena 14(6) je bil uvoz v Unijo v obdobju preiskave zanemarljiv (glej preglednico 3). Pri določanju nelojalnega nižanja prodajnih cen, pri čemer so se upoštevali zelo omejen uvoz iz Malezije in najrazličnejše vrste izdelkov, ni bilo mogoče uporabiti cen tega uvoza.
(104)
Zato je Komisija pri določanju nelojalnega nižanja prodajnih cen uporabila enako metodologijo kot v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, in sicer tako da je primerjala malezijske izvozne cene v ZDA s prodajnimi cenami na trgu Unije. Komisija je izvozno ceno prilagodila, da je upoštevala dajatev, stroške natovarjanja in manipulativne stroške.
(105)
Tako ugotovljena stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen za ZDA je 34 %. Komisija je tudi primerjala prodajne cene iz Malezije v druge države, stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen za te prodaje pa je znašala 28 %.
4.3.3 Uvoz iz tretjih držav
(106)
V spodnji preglednici so prikazani razvoj obsega in tržnega deleža uvoza v Unijo iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju ter povprečna cena tega uvoza.
Preglednica 4
Uvoz iz tretjih držav
Država
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Ljudska republika Kitajska
obseg v tonah
5 618
5 867
6 844
6 589
indeks
100
104
122
117
tržni delež
10 %
9 %
12 %
11 %
povprečna cena
1 125
1 261
1 544
1 426
indeks
100
112
137
127
Druge tretje države
obseg v tonah
11 668
12 938
11 630
12 036
indeks
100
111
100
103
tržni delež
21 %
21 %
20 %
20 %
povprečna cena
2 175
2 352
2 437
2 482
indeks
100
108
112
114
Vse tretje države skupaj, razen zadevnih držav
obseg v tonah
17 286
18 805
18 474
18 625
indeks
100
109
107
108
tržni delež
31 %
30,1 %
31,3 %
31 %
povprečna cena
1 834
2 011
2 106
2 108
indeks
100
110
115
115
Vir: zbirka podatkov iz člena 14(6).
(107)
Tržni delež uvoza s poreklom iz tretjih držav, ki niso zadevne države, je znašal 31 % celotne potrošnje EU v obdobju preiskave. Največji je tržni delež uvoza iz Ljudske republike Kitajske, in sicer 11 % celotne potrošnje Unije. Drugi znatnejši uvoz v obdobju preiskave je izhajal iz Tajske (4 % trga Unije), Vietnama (3 % trga Unije) in Saudove Arabije (od tega, da v letu 2010 ni bilo nobenega uvoza, do 4-odstotnega tržnega deleža v obdobju preiskave).
(108)
Cene za vstop tega uvoza v Unijo so bile v primerjavi s povprečnimi cenami industrije Unije sorazmerno nizke, še zlasti za uvoz iz Ljudske republike Kitajske. Kljub 58,6-odstotnim protidampinškim dajatvam na uvoz iz te države, je povprečna cena uvoza s Kitajske nižja od domače cene Unije (glej preglednico 4).
4.4 Gospodarski položaj industrije Unije
4.4.1 Splošne opombe
(109)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je bila v proučitev vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključena ocena vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(110)
Komisija je za analizo škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled in statističnih podatkov. Podatki se nanašajo na vse znane proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike pa je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Podatki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Unije. Ugotovljeno je bilo, da sta za gospodarski položaj industrije Unije reprezentativna oba sklopa podatkov.
(111)
Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.
(112)
Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. Podatki, ki se nanašajo na mikroekonomske kazalnike, temeljijo le na preverjenih podatkih dveh vzorčenih družb ali koncerna. Da bi se ohranila zaupna narava teh podatkov, so navedeni le v obliki indeksov ali razponov.
4.4.2 Makroekonomski kazalniki
4.4.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(113)
Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot je navedeno spodaj:
Preglednica 5
Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Obseg proizvodnje (v tonah)
48 017
52 754
55 787
57 736
Indeks
100
110
116
120
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
179 912
180 364
180 364
180 364
Indeks
100
100,3
100,3
100,3
Izkoriščenost zmogljivosti
26,7 %
29,2 %
30,9 %
32 %
Indeks
100
110
116
120
Vir: zahtevek.
(114)
V obravnavanem obdobju se je obseg proizvodnje povečal za 20 %. Ker se je potrošnja Unije v istem obdobju povečala le za 8 %, je bil preostali del proizvodnje izvožen.
(115)
Zdi se, da je bila izkoriščenost zmogljivosti v obdobju preiskave nizka (32 %). Sporočena zmogljivost iz zgornje preglednice je v skladu z običajno prakso te industrije in metodo, uporabljeno v prejšnjih preiskavah, temeljila na teoretični največji zmogljivosti na podlagi treh izmen na dan, 6 dni na teden in 48 tednov na leto. Vendar industrija dejansko deluje na podlagi dveh izmen na dan, 5 dni na teden in 48 tednov na leto. Zato ni nujno, da sporočena zmogljivost izraža dejansko zmogljivost v obdobju preiskave.
(116)
V obravnavanem obdobju se je izkoriščenost zmogljivosti nekoliko povečala. 20-odstotno povečanje izkoriščenosti zmogljivosti izraža povečanje obsega proizvodnje v obravnavanem obdobju.
4.4.2.2 Obseg prodaje in tržni delež
(117)
Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot je navedeno spodaj:
Preglednica 6
Obseg prodaje in tržni delež
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah)
38 185
43 414
40 262
41 350
Indeks
100
114
105
109
Tržni delež
68,8 %
69,5 %
68,3 %
68,9 %
Indeks
100
101
99
100
Vir: zahtevek.
(118)
Obseg prodaje na trgu Unije se je v letu 2011 v primerjavi z obsegom prodaje iz leta 2010 povečal za 14 %. Količina prodaje je nato upadla na 41 350 ton, kar pomeni 9-odstotno povečanje v obravnavanem obdobju.
(119)
Tržni delež industrije Unije je v celotnem obravnavanem obdobju ostal bolj ali manj stabilen.
4.4.2.3 Rast
(120)
Skladno z zmerno rastjo potrošnje Unije v obravnavanem obdobju (+ 8 %) se je prodaja proizvajalcev Unije povečala za 9 %.
4.4.2.4 Zaposlenost in produktivnost
(121)
Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot je navedeno spodaj:
Preglednica 7
Zaposlenost in produktivnost
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Število zaposlenih
1 064
1 022
979
957
Indeks
100
96
92
90
Produktivnost (enota na zaposlenega)
45
52
57
60
Indeks
100
114
126
134
Vir: zahtevek.
(122)
Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju postopoma zmanjšalo za 10 %. Skupaj s povečanjem proizvodnje se je posledično med letom 2010 in obdobjem preiskave za 34 % povečala produktivnost delovne sile proizvajalcev Unije, merjene s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto.
4.4.3 Mikroekonomski kazalniki
4.4.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
(123)
Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo, kot je navedeno spodaj:
Preglednica 8
Prodajne cene v Uniji
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu (v EUR/tono)
2 500-3 000
2 500-3 000
2 400-2 900
2 300-2 800
Indeks
100
100
98
94
Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono)
3 500-4 000
3 300-3 800
3 400-3 900
3 300-3 800
Indeks
100
94
97
94
Vir: preverjeni podatki vzorčenih družb.
(124)
V obravnavanem obdobju so se prodajne cene v Uniji zmanjšale za 6 %. Medtem ko so cene med letoma 2010 in 2012 ostale razmeroma stabilne, so se najbolj znižale med letom 2011 in obdobjem preiskave.
(125)
Ker so stalni stroški pomemben del proizvodnje, je 20-odstotno povečanje proizvodnje v obdobju preiskave povzročilo znižanje stroškov proizvodnje na enoto. Ustrezno se je znižala povprečna prodajna cena na enoto.
4.4.3.2 Stroški dela
(126)
Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot je navedeno spodaj:
Preglednica 9
Povprečni stroški dela na zaposlenega
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Povprečna plača na zaposlenega (v EUR)
45 000-50 000
50 000-55 000
51 000-56 000
52 000-57 000
Indeks
100
107
108
110
Vir: preverjeni podatki vzorčenih družb.
(127)
Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju povečevali. Med letom 2010 in obdobjem preiskave so se povprečni stroški dela na zaposlenega povečali za 10 %.
4.4.3.3 Zaloge
(128)
Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot je navedeno spodaj:
Preglednica 10
Zaloge
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Končne zaloge (v tonah)
5 500-6 000
5 000-5 500
5 600-6 100
6 000-6 500
Indeks
100
93
104
111
Končne zaloge kot delež proizvodnje
25 %-30 %
20 %-25 %
21 %-26 %
22 %-27 %
Indeks
100
79
83
87
Vir: preverjeni podatki vzorčenih družb.
(129)
Končne zaloge so se v letu 2011 v primerjavi z letom 2010 najprej zmanjšale za 7 %, nato pa v obdobju preiskave v primerjavi z letom 2010 povečale za 11 %. V primerjavi z ravnjo proizvodnje so se končne zaloge med letom 2010 in obdobjem preiskave zmanjšale za 13 %.
4.4.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(130)
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot je navedeno spodaj:
Preglednica 11
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje)
- 20 %/- 15 %
- 15 %/- 10 %
- 10 %/- 5 %
- 14 %/- 9 %
Indeks
100
118
151
133
Denarni tok (v EUR) (indeks)
100
- 10 515
- 6 086
- 8 933
Naložbe (v EUR) (indeks)
100
115
112
105
Donosnost naložb
- 25 %/- 20 %
- 45 %/- 40 %
- 40 %/- 35 %
- 45 %/- 40 %
Indeks
100
81
64
80
Vir: preverjeni podatki vzorčenih družb.
(131)
Komisija je določila dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od navedene prodaje.
(132)
Industrija Unije je v obravnavanem obdobju utrpela precejšnje izgube. V letu 2010 je industrija zabeležila - 20/- 15 - odstotno izgubo. Med letom 2010 in obdobjem preiskave so se izgube zmanjšale za 33 %, vendar je bil v obdobju preiskave rezultat še vedno negativen, tj. - 14 %/- 9 %. Neto denarni tok pomeni sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. V letu 2010 je bil denarni tok pozitiven. V letu 2011 pa je nenadoma upadel in dosegel negativne vrednosti, negativen je ostal tudi v obdobju preiskave.
(133)
Naložbe so se povečevale. V letu 2011 so se v primerjavi z letom 2010 povečale za 15 %, v letu 2012 za 12 %, v obdobju preiskave pa so za 5 % presegale raven iz leta 2010.
(134)
Donosnost naložb je izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. V letu 2010 je znašala - 25 %/- 20 %, nato se je zmanjšala na približno - 45 %/- 40 % in na tej ravni ostala tudi v obdobju preiskave.
4.4.3.5 Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga
(135)
Višine stopnje dampinga ni mogoče oceniti, ker se je uvoz iz zadevnih držav znatno zmanjšal in je bil v obravnavanem obdobju zanemarljiv (glej preglednici 2 in 3). Toda glede na oceno iz uvodnih izjav 136 do 144 je bilo ugotovljeno, da je industrija Unije še vedno šibka in ranljiva.
4.5 Sklep o položaju industrije Unije
(136)
Svet je v Uredbi (ES) št. 1001/2008 ugotovil, da je zaradi protidampinških ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz Republike Koreje in Malezije, uvedenih leta 2002, industrija Unije delno okrevala. (Pozitivni) razvoj v obdobju, ki se je obravnavalo v prejšnjem pregledu (januar 2002 do junij 2007), je bil večinoma posledica povečanja povpraševanja v letih 2007 in 2008.
(137)
Vendar se je položaj industrije Unije po letu 2008 (v primerjavi s položajem v letih 2007 in 2008) znatno poslabšal. Ta razvoj je bil večinoma posledica upada povpraševanja po letu 2008.
(138)
Nekateri kazalniki kažejo, da je bil razvoj od leta 2010 pozitiven. Na primer proizvodnja Unije se je med letom 2010 in obdobjem preiskave povečala za 20 %. Delni vzrok za to povečanje je povečanje potrošnje v Uniji, ki se je v istem obdobju povečala za 8 %. Zaradi povečanja proizvodnje je bila boljša izkoriščenost zmogljivosti, ki se je povečala za več kot 20 %. Obseg prodaje industrije Unije se je povečal za 9 %, kar ustreza povečanju potrošnje Unije, pri čemer pa je tržni delež družb Unije ostal enak. Kot posledica 10-odstotnega zmanjšanja števila zaposlenih se je povečala tudi produktivnost (za 34 %).
(139)
Izkoriščenost zmogljivosti pa je bila nizka. To se deloma pojasnjuje z dejstvom, da naj bi se obstoječa infrastruktura uporabljala v treh izmenah na dan 6 dni na teden, čemur je ustrezal izračun največje zmogljivosti. Vendar je v obravnavanem obdobju industrija Unije delala le v dveh izmenah na dan 5 dni na teden.
(140)
Zaradi pomembnega deleža stalnih stroškov v proizvodnji je imela industrija Unije v obravnavanem obdobju precejšnje izgube. Kljub 30-odstotnemu izboljšanju finančnih rezultatov med letom 2010 in obdobjem preiskave, so bile izgube v obdobju preiskave še vedno precejšnje (gibale so se v razponu med - 14 % in - 9 %).
(141)
Te velike izgube skupaj s precejšnjim negativnim denarnim tokom so pomembni kazalniki ranljivega položaja industrije Unije.
(142)
Z Uredbo Sveta (EU) št. 78/2013, s katero so bili uvedeni protidampinški ukrepi za uvoz zadevnega izdelka iz Rusije in Turčije, se je ugotovilo, da je gospodarski položaj Unije ranljiv in slab. Obdobje, ki se je proučevalo v navedeni preiskavi, je trajalo od januarja 2008 do septembra 2011 in se deloma prekriva z obdobjem, obravnavanim v sedanji preiskavi (14).
(143)
Zdi se, da so imeli ukrepi, sprejeti z navedeno uredbo, pozitiven učinek, saj več kazalnikov škode (npr. proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, dobičkonosnost, produktivnost in potrošnja) kaže pozitivno gibanje. Vendar, kot je razvidno iz sedanje preiskave, industrija Unije še ni povsem okrevala od preteklega dampinga.
(144)
Zato Komisija ugotavlja, da je industrija Unije še vedno v ranljivem položaju in v nekaterih pogledih daleč od pričakovanih ravni, ki bi jih lahko dosegla, če bi popolnoma okrevala od škode, ugotovljene v prejšnjih preiskavah.
5. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
5.1 Vpliv predvidenega obsega uvoza in cen v primeru razveljavitve ukrepov
(145)
Komisija je v uvodni izjavi 85 ugotovila, da bi razveljavitev ukrepov po vsej verjetnosti povzročila ponovitev dampinškega uvoza iz zadevnih držav.
(146)
Preiskava je pokazala, da je industrija Unije ranljiva. Čeprav se je položaj v obdobju preiskave nekoliko izboljšal, industrija Unije v obravnavanem obdobju nikoli ni dosegla dobička.
(147)
Zato bi vsaka ponovitev dampinškega uvoza iz zadevnih držav nadalje poslabšala negotov položaj industrije Unije. Pri tem uvozu bi lahko prišlo do prevzema tržnega deleža industrije Unije na trgu Unije. Zaradi tega bi lahko industrija Unije dosegla celo nižjo izkoriščenost zmogljivosti, kar je eden od bistvenih elementov, ki prispevajo k negativnim rezultatom industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(148)
Vsaka ponovitev dampinškega uvoza bi še povečala pritisk na cene industrije Unije in bi tako prispevala k dodatnemu poslabšanju finančnih rezultatov industrije Unije.
(149)
Komisija zato ugotavlja, da bi odprava ukrepov proti Republiki Koreji in Maleziji po vsej verjetnosti povzročila ponovitev dampinškega uvoza iz teh držav, kar bi znižalo cene industrije Unije, obseg prodaje in tržni delež ter poslabšanje njenega gospodarskega položaja. Odprava ukrepov proti Republiki Koreji in Maleziji bi zato verjetno povzročila ponovitev škode zaradi verjetnega poslabšanja že tako slabega gospodarskega položaja, v katerem se trenutno nahaja industrija Unije.
6. INTERES UNIJE
(150)
Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov proti Republiki Koreji in Maleziji v nasprotju z interesom Unije kot celote. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani vsi s tem povezani različni interesi, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov, trgovcev na debelo in uporabnikov.
(151)
Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.
(152)
V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da uvedba ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Ker je ta preiskava pregled in ker ukrepi veljajo že od leta 2002, analiza s tem omogoča, da se oceni kakršen koli nepotreben negativni učinek trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne stranke.
(153)
Na podlagi tega se je proučilo, ali kljub sklepom o ponovitvi dampinga in verjetnosti ponovnega pojava škode obstajajo nujni razlogi, na podlagi katerih bi bilo mogoče skleniti, da ohranitev sedanjih ukrepov ni v interesu Unije.
6.1 Interes industrije Unije
(154)
Čeprav so veljavni protidampinški ukrepi preprečevali dampinški uvoz na trg Unije, je industrija Unije še vedno šibka, kot so potrdila negativna gibanja nekaterih ključnih kazalnikov škode.
(155)
Verjetno je, da bi se ob prenehanju veljavnosti ukrepov zaradi verjetnega pritoka velikih količin dampinškega uvoza iz zadevnih držav škoda ponovila. Ta pritok bi med drugim verjetno povzročil izgubo tržnega deleža, znižanje prodajnih cen, zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti in na splošno resno poslabšanje finančnega položaja industrije Unije.
(156)
Komisija zato ugotavlja, da ohranitev protidampinških ukrepov proti Republiki Koreji in Maleziji ne bi bila v nasprotju z interesom industrije Unije.
6.2 Interes nepovezanih uvoznikov in uporabnikov
(157)
V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da učinek uvedbe ukrepov ni resneje negativno vplival na položaj uvoznikov in uporabnikov v Uniji. Pri sedanji preiskavi ni sodeloval noben uvoznik ali uporabnik. Glede na to, da ni dokazov o bistvenem vplivu veljavnih ukrepov na obe skupini, je mogoče skleniti, da nadaljevanje ukrepov ne bo znatno negativno vplivalo na uvoznike in uporabnike Unije.
6.3 Sklep o interesu Unije
(158)
Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da ni utemeljenih razlogov, ki bi nakazovali, da uvedba ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Republike Koreje in Malezije ni v interesu Unije.
7. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(159)
Iz zgoraj navedenega izhaja, da bi bilo treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe protidampinške dajatve na uvoz nekaterega pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Republike Koreje in Malezije ohraniti.
(160)
Vendar se globalni položaj industrije Unije, kot je prikazano s to preiskavo, postopoma izboljšuje in zdi se, da je imela uvedba dokončnih protidampinških ukrepov proti uvozu istega izdelka iz Rusije in Turčije v letu 2013 (glej uvodno izjavo 5) dodatni pozitivni učinek na položaj industrije Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 143. Zato je bilo ocenjeno, da z upoštevanjem celovite analize škode in verjetnega razvoja trga ob veljavnih ukrepih morda zadostuje krajše obdobje od petih let, da industrija Unije dokončno gospodarsko in finančno okreva.
(161)
Poleg tega se položaj industrije Unije in analiza škode ne moreta ocenjevati le ob upoštevanju (potencialnega) uvoza zadevnega izdelka iz Republike Koreje in Malezije - na položaj Unije vpliva drug uvoz in ukrepi proti temu uvozu, kot so zlasti prej navedeni ukrepi proti Rusiji in Turčiji.
(162)
Zato glede na posebne okoliščine te zadeve velja, da se ukrepi izjemoma ne bi smeli podaljšati za celotno petletno obdobje, kot je določeno v osnovni uredbi, temveč bi se morali izteči hkrati z dokončnimi ukrepi za uvoz iz Turčije in zlasti Rusije. S takim usklajevanjem trajanja ukrepov bi bilo tudi mogoče celovito in skladno proučiti učinke morebitnih dampinških praks na industrijo Unije, če bi bil tak pregled v prihodnje potreben.
(163)
Ti trenutno veljavni ukrepi proti uvozu zadevnega izdelka iz Rusije in Turčije naj bi se iztekli 29. januarja 2018. Skladno s tem bi bilo treba dokončne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Koreje in Malezije ustrezno uskladiti, tako da bi se ti ukrepi iztekli na isti dan.
(164)
Odbor za zaščito interesov industrije fitingov iz jekla za čelno varjenje Evropske unije se strinja, da bi predlagani datum izteka veljavnosti omogočil, da se v prihodnje izvede skupni postopek pregleda, če bi se ta zahteval, s čimer bi se izvedla celovita analiza dampinga in škode za uvoz iz več držav. Odbor je hkrati trdil, da se je po OPP skupni uvoz zadevnega izdelka iz vseh držav znatno povečal, medtem ko se je povprečna cena tega uvoza močno zmanjšala. Ta razvoj po OPP je domnevno povzročil poslabšanje položaja industrije Unije, s čimer naj pogoji za uvedbo dokončnih protidampinških ukrepov za obdobje, krajše od pet let, ne bi bili več prisotni.
(165)
Komisija ugotavlja, da ugotovitev o domnevnem razvoju po OPP (tj. povečan uvoz po znižanih cenah) temelji na podlagi javno dostopnih podatkov Eurostata, ki vključujejo vrste izdelkov, ki niso zajeti v sedanji preiskavi. Vendar pa iz statističnih podatkov o uvozu po OPP, ki so na voljo Komisiji in ki se nanašajo samo na zadevni izdelek, izhaja, da se je uvoz po OPP zmanjšal za 10-15 %, hkrati pa se je znižala tudi povprečna cena tega uvoza (15-20 %). Ker v zvezi s tem niso bili predloženi nobeni drugi dokazi glede položaja industrije Unije, je Komisija mnenja, da razvoj uvoza zadevnega izdelka po OPP še ne pomeni, da so ugotovitve Komisije glede ustreznega obdobja za uvedbo dokončnih protidampinških ukrepov nične (glej uvodne izjave 160 do 163). Ta trditev se zato zavrne.
(166)
Zato, in glede na ugotovitve v zvezi z verjetnostjo ponovitve dampinga in škode, iz tega sledi, da bi bilo treba protidampinške ukrepe, ki veljajo za uvoz pribora (fitingov) za cevi s poreklom iz Republike Koreje in Malezije, ohranjene z Uredbo Sveta (ES) št. 1001/2008, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (EU) št. 363/2010, ohraniti do 29. januarja 2018.
(167)
Odbor, ustanovljen v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe, ni predložil mnenja -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz pribora (fitingov) za cevi (razen litega pribora (fitingov), prirobnic in pribora (fitingov) z navojem) iz železa ali jekla (razen nerjavnega jekla), z največjim zunanjim premerom do vključno 609,6 mm, vrste, ki se uporablja za čelno varjenje ali druge namene, trenutno uvrščenega pod oznake KN 7307 93 11, ex 7307 93 19 in ex 7307 99 80 (oznake TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 in 7307998098) s poreklom iz Republike Koreje in Malezije.
2. Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, so:
Država
Družba
Stopnja dajatve (v %)
Oznake TARIC
Malezija
Anggerik Laksana Sdn Bhd, Selangor Darul Ehsan
59,2
A324
Pantech Steel Industries Sdn Bhd
49,9
A961
vse druge družbe
75,0
A999
Republika Koreja
vse družbe
44,0
-
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Veljati preneha 29. januarja 2018.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 2. decembra 2014