NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 149/2013
ze dne 19. prosince 2012,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 s ohledem na regulační technické normy týkající se ujednání o nepřímém clearingu, povinnosti clearingu, veřejného rejstříku, přístupu k obchodnímu systému, nefinančních smluvních stran a technik zmírňování rizika pro OTC derivátové smlouvy, u nichž ústřední protistrana neprovádí clearing
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (2), a zejména na čl. 4 odst. 4, čl. 5 odst. 1, čl. 6 odst. 4, čl. 8 odst. 5, čl. 10 odst. 4 a čl. 11 odst. 14 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Je třeba stanovit rámec zahrnující pravidla týkající se povinnosti clearingu, jejího uplatňování, možného osvobození a technik zmírňování rizika, které mají být stanoveny, nelze-li provést clearing s ústřední protistranou. Za účelem zajištění souladu mezi uvedenými ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, a usnadnění komplexního pohledu a účinného přístupu pro zúčastněné strany a zejména pro subjekty, na něž se vztahují tyto povinnosti, je žádoucí zařadit většinu regulačních technických norem požadovaných podle hlavy II nařízení (EU) č. 648/2012 do jediného nařízení.
(2)
S ohledem na globální povahu trhu s OTC deriváty by toto nařízení mělo vzít v úvahu relevantní mezinárodně dohodnuté pokyny a doporučení pro reformy trhu s OTC deriváty a povinný clearing, jakož i související pravidla vypracovaná v jiných jurisdikcích. Konkrétně rámec pro určení povinnosti clearingu zohledňuje požadavky na povinný clearing zveřejněné Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry. V maximální možné míře tak bude podpořeno sbližování s přístupem jiných jurisdikcí.
(3)
Za účelem jasné identifikace omezeného počtu konceptů pocházejících z nařízení (EU) č. 648/2012, jakož i specifikace technických pojmů nezbytných k vypracování této technické normy, by mělo být definováno několik pojmů.
(4)
Ujednání o nepřímém clearingu by nemělo ústřední protistranu, člena clearingového systému, klienta nebo nepřímého klienta vystavit dalšímu riziku protistrany a aktivům a pozicím nepřímého klienta by měla být poskytnuta odpovídající ochrana. Je proto důležité, aby jakýkoli druh ujednání o nepřímém clearingu splňoval minimální podmínky pro zajištění jejich bezpečnosti. Strany ujednání o nepřímém clearingu by proto měly podléhat specifickým povinnostem. Tato ujednání přesahují smluvní vztah mezi nepřímými klienty a klienty člena clearingového systému, který poskytuje služby nepřímého clearingu.
(5)
Nařízení (EU) č. 648/2012 požaduje, aby ústřední protistrana byla systémem určeným podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (3). To znamená, že by se členové clearingového systému ústředních protistran měli kvalifikovat jako účastníci podle uvedené směrnice. Pro zajištění ochrany nepřímým klientům, která bude rovnocenná ochraně klientů podle nařízení (EU) č. 648/2012, je proto nutné zajistit, aby klienti poskytující služby nepřímého clearingu byli úvěrovými institucemi, investičními podniky nebo rovnocennými úvěrovými institucemi nebo investičními podniky třetí země.
(6)
Měla by být vytvořena ujednání o nepřímém clearingu s cílem zajistit, aby nepřímí klienti mohli v případě selhání získat rovnocennou úroveň ochrany jako přímí klienti. V případě selhání člena clearingového systému, který zajišťuje ujednání o nepřímém clearingu, by nepřímí klienti měli být na základě požadavků na přenositelnost stanovených v článcích 39 a 48 nařízení (EU) č. 648/2012 zahrnuti do převodu klientských pozic na alternativního člena clearingového systému. V rámci ujednání o nepřímém clearingu by měly rovněž existovat odpovídající záruky proti selhání klienta a tato ujednání by měla podporovat převod pozic nepřímých klientů na alternativního poskytovatele clearingových služeb.
(7)
Jelikož mohou ujednání o nepřímém clearingu způsobovat určitá rizika, měly by všechny strany nepřímého ujednání o clearingu, včetně členů clearingového systému a ústředních protistran, běžně identifikovat, sledovat a řídit veškerá podstatná rizika vyplývající z ujednání. V této souvislosti je obzvláště důležité vhodné sdílení informací mezi klienty, kteří poskytují služby nepřímého clearingu, a členy clearingového systému, kteří uvedené služby zajišťují. Členové clearingového systému by měli informace poskytované klienty využívat výhradně pro účely řízení rizik a měli by předcházet zneužívání obchodně citlivých informací, a to včetně využití účinných bariér mezi různými divizemi finanční instituce, aby se zamezilo střetům zájmů.
(8)
Příslušný orgán, který ústřední protistraně povolí provádět clearing určité kategorie OTC derivátů, je povinen informovat Evropský orgán pro cenné papíry a trhy. Toto oznámení by mělo zahrnovat podrobné informace nezbytné k tomu, aby Evropský orgán pro cenné papíry a trhy provedl svůj postup posouzení, včetně informací o likviditě a objemu příslušné kategorie OTC derivátů. Přestože tok informací směřuje od příslušného orgánu k Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy, měla by nejprve ústřední protistrana, která požádala o povolení, poskytnout požadované informace příslušným orgánům, které je následně mohou doplnit.
(9)
Přestože zejména u nových produktů nemusí být vždy k dispozici všechny informace, které mají být obsaženy v oznámení příslušného orgánu pro Evropský orgán pro cenné papíry a trhy pro účely povinnosti clearingu, měly by být poskytnuty dostupné odhady, včetně jasného uvedení použitých předpokladů. Oznámení by mělo rovněž obsahovat informace týkající se protistran, jako je druh a počet protistran, kroky nutné k zahájení clearingu s ústřední protistranou, jejich právní a provozní kapacita nebo jejich rámec pro řízení rizik, aby Evropský orgán pro cenné papíry a trhy mohl posoudit schopnost aktivních protistran splnit povinnost clearingu bez narušení trhu.
(10)
Oznámení příslušného orgánu pro Evropský orgán pro cenné papíry a trhy by mělo obsahovat informace o míře standardizace, likvidity a cenové dostupnosti, aby Evropský orgán pro cenné papíry a trhy mohl posoudit, zda by měla určitá kategorie OTC derivátů podléhat povinnosti clearingu. Kritéria týkající se standardizace smluvních podmínek a provozních procesů příslušné kategorie OTC derivátů jsou ukazatelem standardizace ekonomických podmínek určité kategorie OTC derivátů, jelikož smluvní podmínky a provozní procesy mohou být standardizovány, pouze pokud jsou standardizovány tyto ekonomické podmínky. Evropský orgán pro cenné papíry a trhy posuzuje kritéria týkající se likvidity a cenové dostupnosti podle jiných východisek, než jaká používá příslušný orgán při povolování ústřední protistrany. Likvidita je v této souvislosti posuzována z širší perspektivy a odlišuje se od likvidity poté, co by se uplatnila povinnost clearingu. Zvláště skutečnost, že je smlouva dostatečně likvidní, aby její clearing mohla provádět jedna ústřední protistrana, nutně neznamená, že by měla podléhat povinnosti clearingu. Posouzení Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy by nemělo opakovat nebo zdvojovat přezkum, který již provedl příslušný orgán.
(11)
Informace, které má příslušný orgán poskytnout pro účely povinnosti clearingu, by měly Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy umožnit posouzení dostupnosti cenových informací. V této souvislosti přístup ústřední protistrany k cenovým informacím v určitém okamžiku neznamená, že účastníci trhu budou mít přístup k cenovým informacím v budoucnosti. V důsledku toho skutečnost, že ústřední protistrana má přístup k nezbytným cenovým informacím pro řízení rizik plynoucích z clearingu derivátových smluv v rámci určité kategorie OTC derivátů, automaticky neznamená, že by tato kategorie OTC derivátů měla podléhat povinnosti clearingu.
(12)
Míra podrobností dostupných v rejstříku kategorií OTC derivátových smluv podléhajících povinnosti clearingu závisí na relevanci těchto údajů pro identifikaci každé kategorie OTC derivátových smluv. Míra podrobností v rejstříku se proto pro různé kategorie OTC derivátových smluv může lišit.
(13)
Umožnění přístupu více ústředních protistran k obchodnímu systému by mohlo rozšířit přístup účastníků k tomuto systému, a zvýšit tak celkovou likviditu. Za takových okolností je nicméně nezbytné specifikovat pojem roztříštění likvidity v rámci obchodního systému v případě, kdy může ohrozit hladké a řádné fungování trhů pro kategorii finančních nástrojů, pro které je podána žádost.
(14)
Posouzení obchodního systému, k němuž ústřední protistrana požádala o přístup, i samotné ústřední protistrany ze strany příslušného orgánu by mělo vycházet z dostupných mechanismů bránících roztříštění likvidity v rámci obchodního systému.
(15)
Aby se předešlo roztříštění likvidity, měli by být všichni účastníci v obchodním systému schopni provést clearing všech obchodů, které vzájemně provedou. Nebylo by však přiměřené požadovat, aby se všichni členové clearingového systému stávající ústřední protistrany stali rovněž členy clearingového systému jakékoli nové ústřední protistrany obsluhující tento obchodní systém. Pokud existují subjekty, které jsou členy clearingového systému obou ústředních protistran, mohou zajišťovat převod a clearing obchodů prováděných účastníky trhu, jimž poskytují služby uvedené dvě ústřední protistrany zvlášť, aby se tak omezilo riziko roztříštění likvidity. Je nicméně důležité, aby žádost ústřední protistrany o přístup k obchodnímu systému nezpůsobovala roztříštění likvidity způsobem, který by zvyšoval rizika, kterým je stávající ústřední protistrana vystavena.
(16)
V souladu s čl. 8 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012 by žádost ústřední protistrany o přístup k obchodnímu systému neměla vyžadovat interoperabilitu, a toto nařízení by proto nemělo předepisovat interoperabilitu jako jediný způsob řešení roztříštění likvidity. Toto nařízení by však ústředním protistranám nemělo bránit v dobrovolném uzavření takového ujednání, pokud jsou splněny nutné podmínky k jeho vytvoření.
(17)
Za účelem stanovení toho, které OTC derivátové smlouvy jsou objektivně měřitelné jako snižující rizika přímo související s obchodní činností nebo korporátním financováním, mohou nefinanční smluvní strany použít jedno z kritérií stanovených v tomto nařízení, včetně účetní definice vycházející z pravidel Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS). Protistrany mohou účetní definici použít i v případě, že nepoužívají předpisy IFRS. U nefinančních smluvních stran, které mohou používat místní účetní předpisy, se očekává, že většina smluv, které by podle takových místních účetních pravidel byly klasifikovány jako zajišťovací, by spadala do obecné definice smluv snižujících rizika přímo související s obchodní činností nebo korporátním financováním podle tohoto nařízení.
(18)
Za určitých okolností nemusí být možné zajistit se proti riziku použitím přímo související derivátové smlouvy, tj. smlouvy s totožným podkladovým nástrojem a datem vypořádání, jako riziko, jež je předmětem krytí. V takovém případě může nefinanční smluvní strana ke krytí své expozice využít zástupné zajištění prostřednictvím úzce korelovaného nástroje, například nástroje s odlišným, ale velmi blízkým podkladovým nástrojem z hlediska ekonomického chování. Kromě toho určité skupiny nefinančních smluvních stran, které uzavírají OTC derivátové smlouvy prostřednictvím jediného subjektu, aby se zajistily proti celkovým rizikům skupiny, mohou použít makro zajištění nebo portfoliové zajištění. Tyto OTC derivátové smlouvy poskytující makro zajištění, portfoliové zajištění nebo zástupné zajištění mohou pro účely tohoto nařízení představovat zajištění a měly by být posuzovány podle kritérií pro stanovení toho, které OTC derivátové smlouvy objektivně snižují rizika.
(19)
Riziko se může v průběhu času vyvíjet a aby bylo možné se vývoji rizika přizpůsobit, může být nutné OTC derivátové smlouvy původně provedené s cílem snížit riziko související s obchodní činností nebo korporátním financováním kompenzovat použitím dalších OTC derivátových smluv. V důsledku toho lze zajištění rizika dosáhnout prostřednictvím kombinace OTC derivátových smluv, včetně započtení OTC derivátových smluv, které zajišťují konečné uzavření těch OTC derivátových smluv, které ztratily souvislost s obchodní činností nebo korporátním financováním.
(20)
Rozsah rizik přímo souvisejících s obchodní činností a korporátním financováním je velmi široký a liší se podle různých hospodářských odvětví. Rizika související s obchodní činností jsou obvykle spojena se vstupy do produkční funkce společnosti nebo s produkty a službami, které prodává nebo poskytuje. Korporátní financování se obvykle týká řízení krátkodobého a dlouhodobého financování subjektu včetně jeho dluhu, a způsobů, jak investuje finanční prostředky, které vytváří nebo které má v držení, včetně řízení hotovosti. Korporátní financování a obchodní činnost mohou být ovlivněny stejnými zdroji rizik, například měnovým rizikem, rizikem plynoucím z cen komodit, inflačním nebo úvěrovým rizikem. Vzhledem k tomu, že se OTC derivátové smlouvy uzavírají k zajištění konkrétního rizika, měla by být při analýze rizik přímo souvisejících s obchodní činností nebo korporátním financováním uvedená rizika definována jednotným způsobem, který by zahrnoval oba typy činností. Oddělení těchto dvou kategorií by navíc mohlo mít nezamýšlené důsledky, protože by v závislosti na odvětví, v němž nefinanční smluvní strany působí, bylo konkrétní riziko zajištěno buď v rámci korporátního financování, nebo obchodní činnosti.
(21)
S ohledem na systémový význam souvisejících rizik by měly být stanoveny clearingové prahy; je nicméně nutné vzít v úvahu, že OTC deriváty, které snižují rizika, jsou z výpočtu clearingových prahů vyloučeny a že clearingové prahy umožňují výjimku ze zásady clearingové povinnosti pro ty OTC derivátové smlouvy, u nichž lze mít za to, že nebyly uzavřeny pro účely zajištění. Konkrétněji řečeno by hodnota clearingového prahu měla být pravidelně přezkoumávána a měla by být stanovena podle kategorie OTC derivátových smluv. Kategorie OTC derivátů stanovené pro účely clearingových prahů se mohou lišit od kategorií OTC derivátů pro účely povinnosti clearingu. Při stanovení hodnoty clearingových prahů by měla být věnována patřičná pozornost potřebě definovat jediný ukazatel zachycující systémový význam součtu čistých pozic a expozic protistrany a podle jednotlivých kategorií OTC derivátů. Clearingové prahy používané nefinančními smluvními stranami by dále měly být snadno použitelné.
(22)
Hodnota clearingových prahů by měla být určena s ohledem na systémový význam součtu čistých pozic a expozic protistrany a podle jednotlivých kategorií OTC derivátů v souladu s nařízením (EU) č. 648/2012. Je však třeba vzít v úvahu, že tyto čisté pozice a expozice jsou odlišné od čisté expozice v rámci protistran a v rámci kategorie aktiv. Kromě toho by podle nařízení (EU) č. 648/2012 tyto čisté pozice měly být sečteny za účelem určení údajů, které mají být zohledněny pro stanovení clearingových prahů. Při stanovení clearingových prahů by měl být vzat v úvahu celkový hrubý součet těchto čistých pozic. Referenční hodnotou pro stanovení clearingových prahů by měla být hrubá nominální hodnota vzniklá uvedeným součtem.
(23)
Struktura činnosti OTC derivátů nefinančních smluvních stran navíc obvykle vede k nízké míře nettingu, protože se OTC derivátové smlouvy uzavírají ve stejném směru. V důsledku toho by se rozdíl mezi součtem čistých pozic a expozic protistrany a podle jednotlivých kategorií OTC derivátů velmi blížil hrubé hodnotě smluv. Z tohoto důvodu a pro dosažení cíle jednoduchosti by jako platný zástupce hodnoty, kterou je třeba vzít v úvahu při stanovení clearingového prahu, měla být použita hrubá hodnota OTC derivátových smluv.
(24)
Vzhledem k tomu, že nefinanční smluvní strany, které nepřekračují clearingový práh, nemají povinnost oceňovat své OTC derivátové smlouvy podle tržní hodnoty, nebylo by přiměřené využívat tuto metodu k určení clearingových prahů, neboť by pro nefinanční smluvní strany znamenala výraznou zátěž, která by nebyla přiměřená řešenému riziku. Oproti tomu použitím jmenovité hodnoty OTC derivátových smluv by byl umožněn jednoduchý přístup, který pro nefinanční smluvní strany není vystaven vnějším událostem.
(25)
Překročení jedné z hodnot stanovených pro určitou kategorii OTC derivátů by mělo znamenat překročení clearingového prahu pro všechny kategorie vzhledem k tomu, že OTC derivátové smlouvy, které snižují rizika, jsou z výpočtu clearingového prahu vyloučeny, důsledky překročení clearingového prahu nesouvisejí jen s povinností clearingu, ale vztahují se i na techniky zmírňování rizika, a přístup v souvislosti s příslušnými povinnostmi platnými podle nařízení (EU) č. 648/2012 pro nefinanční smluvní strany by měl být vzhledem k nekomplikované povaze většiny z nich jednoduchý.
(26)
U těch OTC derivátových smluv, u nichž se neprovádí clearing, by se měly používat techniky zmírňování rizika, jako je včasné potvrzení. Potvrzení OTC derivátových smluv se může týkat jedné nebo více rámcových smluv, rámcových potvrzovacích smluv nebo jiných standardních obchodních podmínek. Může mít podobu elektronicky provedené smlouvy nebo dokumentu podepsaného oběma protistranami.
(27)
Je nezbytné, aby protistrany potvrdily podmínky svých obchodů co nejdříve po provedení obchodu, zejména pokud je obchod prováděn nebo zpracován elektronicky, aby bylo zajištěno vzájemné porozumění a právní jistota podmínek obchodu. Zejména v případě protistran, které uzavírají nestandardní či složité OTC derivátové smlouvy, může být nutné, aby zavedly nástroje, jež jim umožní splnit požadavek, aby své OTC derivátové smlouvy včas potvrdily. Včasné potvrzení by rovněž předpokládalo, že se v této oblasti vytvoří příslušné tržní postupy.
(28)
Za účelem dalšího zmírnění rizik umožňuje sesouhlasení portfolií každé protistraně provést komplexní přezkum portfolia obchodů, jak jej vidí její protistrana, a okamžitě identifikovat jakákoli nedorozumění ohledně klíčových podmínek obchodu. Mezi tyto podmínky by mělo patřit ocenění každého obchodu a mohou mezi ně rovněž patřit ostatní relevantní údaje, jako je datum účinnosti, plánované datum splatnosti, jakákoli data plateb či vypořádání, jmenovitá hodnota smlouvy a měna obchodu, podkladový nástroj, pozice protistran, konvence obchodního dne a jakékoli příslušné pevné nebo pohyblivé úrokové sazby OTC derivátové smlouvy.
(29)
S ohledem na různé rizikové profily a v zájmu toho, aby sesouhlasení portfolií představovalo přiměřenou techniku zmírňování rizik, by se četnost sesouhlasení a velikost zvažovaného portfolia měly lišit v závislosti na povaze protistran. Náročnější požadavky by se měly vztahovat na finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany, které překročí clearingový práh, zatímco na nefinanční smluvní stranu, která clearingový práh nepřekročí, by se měla uplatnit nižší četnost sesouhlasení, a to bez ohledu na kategorii její protistrany, která by na uvedenou část svého portfolia mohla rovněž uplatnit toto méně časté sesouhlasení.
(30)
Komprese portfolií může být také účinným nástrojem pro účely zmírňování rizika v závislosti na okolnostech, jako je velikost portfolia s určitou protistranou, splatnost, účel a míra standardizace OTC derivátových smluv. Finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany, které mají portfolio OTC derivátových smluv, u nichž ústřední protistrana neprovedla clearing, nad úrovní stanovenou v tomto nařízení, by měly mít zavedené postupy pro analýzu možnosti využít kompresi portfolií, která by jim umožnila snížit jejich úvěrové riziko protistrany.
(31)
Cílem řešení sporů je zmírnění rizik plynoucích ze smluv, u nichž není clearing prováděn centrálně. Při uzavírání vzájemných obchodů s OTC deriváty by protistrany měly mít dohodnutý rámec pro řešení jakéhokoli souvisejícího sporu, k němuž může dojít. Tento rámec by měl odkazovat na mechanismy řešení sporů, jako je rozhodčí řízení vedené třetí stranou nebo mechanismus poptávání trhu. Jeho cílem je zamezit tomu, aby nevyřešené spory eskalovaly a vystavily protistrany dalším rizikům. Spory by měly být identifikovány, řízeny a odpovídajícím způsobem oznámeny.
(32)
Pro účely určení tržních podmínek, které brání oceňování podle tržní hodnoty, je nezbytné specifikovat neaktivní trh. Trh může být neaktivní z několika důvodů, včetně případů, kdy se neuskutečňují pravidelné obchody za obvyklých tržních podmínek, přičemž obvyklé tržní podmínky by měly mít stejný význam jako pro účely účetnictví.
(33)
Toto nařízení se vztahuje na finanční smluvní strany a na nefinanční smluvní strany, které překročí clearingový práh, a zohledňuje směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES ze dne 14. června 2006 o kapitálové přiměřenosti investičních podniků a úvěrových institucí (4), která rovněž stanoví požadavky, které musí být splněny pro oceňování podle modelu.
(34)
Struktura modelu použitého pro oceňování podle modelu může být navržena interně nebo externě, avšak v zájmu zajištění řádné odpovědnosti je za schválení modelu odpovědná správní rada nebo její pověřený výbor.
(35)
Pokud mohou protistrany uplatnit osvobození v rámci skupiny poté, co podají oznámení příslušným orgánům, avšak aniž by čekaly na konec lhůty pro vyjádření případných námitek těmito příslušnými orgány, je důležité zajistit, aby příslušné orgány včas získaly vhodné a dostatečné informace, aby mohly posoudit, zda mají vůči osvobození vznést námitku.
(36)
Předpokládanou velikost, objemy a četnost vnitroskupinových OTC derivátových smluv lze určit na základě minulých vnitroskupinových obchodů protistran, jakož i předpokládaného modelu a činnosti očekávané v budoucnosti.
(37)
Pokud protistrany uplatní osvobození v rámci skupiny, měly by zveřejnit informace v zájmu zajištění transparentnosti vůči účastníkům trhu a potenciálním věřitelům. Z hlediska posuzování rizik je to obzvláště důležité pro potenciální věřitele protistran. Cílem tohoto zveřejnění je zabránit nesprávnému dojmu, že u OTC derivátových smluv probíhá centrální clearing nebo že se jich týkají techniky zmírňování rizika, zatímco tomu tak není.
(38)
Časový rámec pro dosažení včasného potvrzení vyžaduje adaptační úsilí, včetně změn tržních postupů a zdokonalení systémů informačních technologií. Vzhledem k tomu, že tempo přizpůsobení s cílem dosáhnout souladu se může lišit podle kategorie protistran a podle kategorie aktiv OTC derivátů, umožnilo by stanovení postupných lhůt pro uplatňování, které tyto rozdíly zohlední, posílení časového rámce pro potvrzení pro ty protistrany a produkty, které mohou být připraveny rychleji.
(39)
Standardy stanovené pro sesouhlasení portfolií, kompresi portfolií nebo pro řešení sporů by od protistran vyžadovaly, aby zavedly postupy, strategie a procesy a aby změnily dokumentaci, což by vyžadovalo čas. Vstup příslušných požadavků v platnost by měl být odložen, aby se protistranám poskytl čas provést nezbytné kroky pro dosažení souladu.
(40)
Toto nařízení vychází z návrhu regulačních technických norem předložených Komisi Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy.
(41)
Evropský orgán pro cenné papíry a trhy v souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (5) uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, analyzoval možné související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízenou podle článku 37 nařízení (EU) č. 1095/2010,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:
a)
„nepřímým klientem“ se rozumí klient klienta člena clearingového systému;
b)
„ujednáním o nepřímém clearingu“ se rozumí soubor smluvních vztahů mezi ústřední protistranou, členem clearingového systému, klientem člena clearingového systému a nepřímým klientem, který klientovi člena clearingového systému umožňuje poskytovat nepřímému klientovi clearingové služby;
c)
„potvrzením“ se rozumí dokumentace souhlasu protistran se všemi podmínkami OTC derivátové smlouvy.
KAPITOLA II
UJEDNÁNÍ O NEPŘÍMÉM CLEARINGU
(čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 2
Struktura ujednání o nepřímém clearingu
1. Je-li člen clearingového systému připraven zajišťovat nepřímý clearing, smí jakýkoli klient tohoto člena clearingového systému poskytovat služby nepřímého clearingu jednomu nebo více svých vlastních klientů, pokud je klient člena clearingového systému povolenou úvěrovou institucí, investičním podnikem nebo rovnocennou úvěrovou institucí nebo investičním podnikem třetí země.
2. Klient člena clearingového systému a nepřímý klient mezi sebou dohodnou smluvní podmínky ujednání o nepřímém clearingu poté, co s členem clearingového systému konzultují aspekty, které mohou mít dopad na operace člena clearingového systému. Tyto podmínky zahrnují smluvní požadavky na klienta, aby dodržel veškeré závazky nepřímého klienta vůči členovi clearingového systému. Tyto požadavky se vztahují pouze na obchody, k nimž dochází v rámci ujednání o nepřímém clearingu, jehož působnost musí být jasně zdokumentována ve schválených smlouvách.
Článek 3
Povinnosti ústředních protistran
1. Na ujednání o nepřímém clearingu se nevztahují ty obchodní postupy ústřední protistrany, které brání jejich uzavření za přiměřených obchodních podmínek. Na žádost člena clearingového systému vede ústřední protistrana oddělené záznamy a účetnictví, které každému klientovi umožní rozlišit v účtech, které ústřední protistrana vede, aktiva a pozice klienta od aktiv a pozic držených na účet nepřímých klientů klienta.
2. Ústřední protistrana identifikuje, sleduje a řídí veškerá podstatná rizika vyplývající z ujednání o nepřímém clearingu, která by mohla mít vliv na odolnost ústřední protistrany.
Článek 4
Povinnosti členů clearingového systému
1. Člen clearingového systému, který nabízí zajišťování služeb nepřímého clearingu, tak činí za přiměřených obchodních podmínek. Aniž je dotčena důvěrnost smluvních ujednání s jednotlivými klienty člena clearingového systému, zveřejní tento člen obecné podmínky, za nichž je připraven zajišťovat služby nepřímého clearingu. Tyto podmínky mohou zahrnovat minimální provozní požadavky na klienty, kteří poskytují služby nepřímého clearingu.
2. Při zajišťování ujednání o nepřímém clearingu musí člen clearingového systému podle volby klienta realizovat kterýkoli z následujících způsobů oddělení:
a)
vést oddělené záznamy a účetnictví, které každému klientovi umožní rozlišit v účtech se členem clearingového systému aktiva a pozice klienta od aktiv a pozic držených na účet svých nepřímých klientů;
b)
vést oddělené záznamy a účetnictví, které každému klientovi umožní rozlišit v účtech se členem clearingového systému aktiva a pozice držené na účet nepřímého klienta od aktiv a pozic držených na účet ostatních nepřímých klientů.
3. Požadavek na rozlišení aktiv a pozic se členem clearingového systému se považuje za splněný, jsou-li splněny podmínky uvedené v čl. 39 odst. 9 nařízení (EU) č. 648/2012.
4. Člen clearingového systému zavede spolehlivé postupy umožňující řídit selhání klienta, který poskytuje služby nepřímého clearingu. Tyto postupy zahrnují věrohodný mechanismus pro převod pozic a aktiv na alternativního klienta nebo člena clearingového systému se souhlasem dotčených nepřímých klientů. Klient nebo člen clearingového systému není povinen tyto pozice přijmout, pokud se k tomu nezavázal v dříve uzavřeném smluvním ujednání.
5. Člen clearingového systému rovněž zajistí, aby jeho postupy umožňovaly okamžitou likvidaci aktiv a pozic nepřímých klientů a člena clearingového systému úhradou veškerých finančních prostředků splatných nepřímým klientům po selhání klienta.
6. Člen clearingového systému identifikuje, sleduje a řídí veškerá rizika vyplývající ze zajišťování ujednání o nepřímém clearingu, včetně využívání informací poskytnutých klienty podle čl. 4 odst. 3. Člen clearingového systému zavede spolehlivé vnitřní postupy s cílem zajistit, aby tyto informace nemohly být použity pro obchodní účely.
Článek 5
Povinnosti klientů
1. Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, vede oddělené záznamy a účetnictví, které mu umožní rozlišovat mezi svými vlastními aktivy a pozicemi a aktivy a pozicemi drženými na účet jeho nepřímých klientů. Nabídne nepřímým klientům možnost výběru mezi alternativními způsoby oddělení účtů stanovenými v čl. 4 odst. 2 a zajistí, aby byli nepřímí klienti plně informováni o rizicích spojených s každým ze způsobů oddělení. Informace poskytnuté klientem nepřímým klientům musí obsahovat podrobnosti o opatřeních pro převod pozic a účtů na alternativního klienta.
2. Klient, který poskytuje služby nepřímého clearingu, požádá člena clearingového systému, aby otevřel oddělený účet u ústřední protistrany. Výhradním účelem tohoto účtu je držení aktiv a pozic jeho nepřímých klientů.
3. Klient poskytne členovi clearingového systému dostatečné informace k identifikaci, sledování a řízení veškerých rizik vyplývajících ze zajišťování ujednání o nepřímém clearingu. V případě selhání klienta se veškeré informace, které klient drží ve vztahu ke svým nepřímým klientům, okamžitě poskytnou členovi clearingového systému.
KAPITOLA III
OZNÁMENÍ EVROPSKÉMU ORGÁNU PRO CENNÉ PAPÍRY A TRHY PRO ÚČELY POVINNOSTI CLEARINGU
(čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 6
Údaje, které mají být obsaženy v oznámení
1. Oznámení pro účely povinnosti clearingu musí obsahovat tyto informace:
a)
identifikaci kategorie OTC derivátových smluv;
b)
identifikaci OTC derivátových smluv v rámci dané kategorie OTC derivátových smluv;
c)
ostatní informace, které mají být uvedeny ve veřejném rejstříku v souladu s článkem 8;
d)
jakékoli další charakteristiky nezbytné k rozlišení OTC derivátových smluv v rámci dané kategorie OTC derivátových smluv od OTC derivátových smluv mimo danou kategorii;
e)
důkazy o míře standardizace smluvních podmínek a provozních postupů u příslušné kategorie OTC derivátových smluv;
f)
údaje o objemu kategorie OTC derivátových smluv;
g)
údaje o likviditě kategorie OTC derivátových smluv;
h)
důkazy o tom, že jsou účastníkům trhu dostupné spravedlivé, spolehlivé a všeobecně přijímané cenové informace o smlouvách v dané kategorii OTC derivátových smluv;
i)
důkazy o tom, jaký dopad má pro účastníky trhu povinnost clearingu na dostupnost cenových informací.
2. Pro účely posouzení data nebo dat, odkdy povinnost clearingu nabývá účinnosti, včetně případného postupného zavádění a kategorií protistran, na které se tato povinnost vztahuje, musí oznámení pro účely povinnosti clearingu obsahovat:
a)
údaje důležité pro posouzení očekávaného objemu kategorie OTC derivátových smluv, pokud se na ni začne vztahovat povinnost clearingu;
b)
důkazy o schopnosti ústřední protistrany zvládnout očekávaný objem kategorie OTC derivátových smluv, pokud se na ni začne vztahovat povinnost clearingu, a řídit riziko vyplývající z clearingu příslušné kategorie OTC derivátových smluv, a to i prostřednictvím clearingových ujednání zahrnujících klienta nebo nepřímého klienta;
c)
druh a počet protistran, jež jsou aktivní a u nichž se očekává, že budou aktivní na trhu pro kategorii OTC derivátových smluv, pokud se na ni začne vztahovat povinnost clearingu;
d)
nástin různých úkolů, které mají být provedeny s cílem zahájit clearing s ústřední protistranou, spolu s určením doby nutné ke splnění každého úkolu;
e)
informace o řízení rizik, právní a provozní kapacitě škály protistran, jež jsou aktivní na trhu pro kategorii OTC derivátových smluv, pokud se na ni začne vztahovat povinnost clearingu.
3. Údaje týkající se objemu a likvidity musí pro kategorii OTC derivátových smluv a pro každou derivátovou smlouvu v rámci dané kategorie obsahovat příslušné informace o trhu, včetně údajů z minulosti a současných údajů, jakož i o veškerých změnách, které se očekávají, pokud se na kategorii OTC derivátových smluv začne vztahovat povinnost clearingu, včetně:
a)
počtu obchodů;
b)
celkového objemu;
c)
celkových otevřených úrokových pozic;
d)
množství otevřených pokynů včetně průměrného počtu pokynů a žádostí o kotaci;
e)
velikosti rozpětí;
f)
likviditních opatření za krizových podmínek na trhu;
g)
likviditních opatření pro provádění postupů v případě selhání.
4. Informace týkající se míry standardizace smluvních podmínek a provozních postupů u příslušné kategorie OTC derivátových smluv uvedené v odst. 1 písm. e) musí pro danou kategorii OTC derivátových smluv a pro každou derivátovou smlouvu v rámci dané kategorie obsahovat údaje o denní referenční ceně, jakož i počet dnů za rok s referenční cenou, kterou považuje za spolehlivou, a to alespoň během posledních dvanácti měsíců.
KAPITOLA IV
KRITÉRIA PRO URČENÍ KATEGORIÍ OTC DERIVÁTOVÝCH SMLUV, NA NĚŽ SE VZTAHUJE POVINNOST CLEARINGU
(čl. 5 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 7
Kritéria, která má posuzovat Evropský orgán pro cenné papíry a trhy
1. V souvislosti s mírou standardizace smluvních podmínek a provozních postupů příslušné kategorie OTC derivátových smluv Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zohlední:
a)
zda smluvní podmínky příslušné kategorie OTC derivátových smluv zahrnují společnou právní dokumentaci, včetně rámcových nettingových dohod, definic, standardních podmínek a potvrzení, které stanoví smluvní specifikace běžně užívané protistranami;
b)
zda provozní postupy uvedené příslušné kategorie OTC derivátových smluv podléhají automatizovanému poobchodnímu zpracování a událostem v životním cyklu, které jsou řízeny stejným způsobem podle harmonogramu, o němž mezi protistranami existuje široká shoda.
2. V souvislosti s objemem a likviditou příslušné kategorie OTC derivátových smluv Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zohlední:
a)
zda by marže nebo finanční požadavky ústřední protistrany byly přiměřené riziku, které má povinnost clearingu zmírnit;
b)
stabilitu velikosti a hloubky trhu v souvislosti s produktem v průběhu času;
c)
pravděpodobnost, že by rozptýlení trhu zůstalo dostatečné v případě selhání člena clearingového systému;
d)
počet a hodnotu obchodů.
3. V souvislosti s dostupností spravedlivých, spolehlivých a všeobecně přijímaných cenových informací v příslušné kategorii OTC derivátových smluv Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zohlední, zda jsou informace potřebné k přesnému ocenění smluv v rámci příslušné kategorie OTC derivátových smluv pro účastníky trhu snadno přístupné za přiměřených obchodních podmínek a zda by i nadále byly snadno přístupné, pokud by se na příslušnou kategorii OTC derivátových smluv začala vztahovat povinnost clearingu.
KAPITOLA V
VEŘEJNÝ REJSTŘÍK
(čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 8
Údaje, které mají být uvedeny v rejstříku Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy
1. Veřejný rejstřík Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy pro každou kategorii OTC derivátových smluv, která podléhá povinnosti clearingu, uvádí:
a)
kategorii aktiv OTC derivátových smluv;
b)
druh OTC derivátových smluv v rámci kategorie;
c)
podkladové nástroje OTC derivátových smluv v rámci kategorie;
d)
u podkladových nástrojů, které jsou finančními nástroji, informaci o tom, zda je podkladový nástroj jediným finančním nástrojem nebo emitentem nebo indexem nebo portfoliem;
e)
u ostatních podkladových nástrojů informaci o kategorii podkladového nástroje;
f)
jmenovité a vypořádací měny OTC derivátových smluv v rámci dané kategorie;
g)
rozsah splatností OTC derivátových smluv v rámci kategorie;
h)
podmínky vypořádání OTC derivátových smluv v rámci kategorie;
i)
rozsah četnosti plateb OTC derivátových smluv v rámci kategorie;
j)
identifikační kód produktu příslušné kategorie OTC derivátových smluv;
k)
jakoukoli jinou charakteristiku nutnou k rozlišení jedné smlouvy v příslušné kategorii OTC derivátových smluv od jiné.
2. Ve vztahu k ústředním protistranám, které mají povolení nebo jsou uznány pro účely povinnosti clearingu, veřejný rejstřík Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy pro každou ústřední protistranu uvádí:
a)
identifikační kód v souladu s článkem 3 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1247/2012 (6);
b)
úplný název;
c)
zemi usazení;
d)
příslušný orgán určený v souladu s článkem 22 nařízení (EU) č. 648/2012.
3. Ve vztahu k datům, odkdy povinnost clearingu nabývá účinnosti, včetně případného postupného zavádění, veřejný rejstřík Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy uvádí:
a)
identifikaci kategorií protistran, na něž se vztahuje každé období postupného zavádění;
b)
jakékoli jiné podmínky pro uplatnění období postupného zavádění požadované na základě regulačních technických norem přijatých podle čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012.
4. Veřejný rejstřík Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy uvede odkaz na regulační technické normy přijaté podle čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012, v souladu s nimiž byla stanovena každá povinnost clearingu.
5. Ve vztahu k ústřední protistraně, kterou příslušný orgán oznámil Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy, veřejný rejstřík Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy uvádí alespoň:
a)
identifikaci ústřední protistrany;
b)
kategorii aktiv OTC derivátových smluv, které jsou předmětem oznámení;
c)
druh OTC derivátových smluv;
d)
datum oznámení;
e)
identifikaci příslušného orgánu, který provádí oznámení.
KAPITOLA VI
ROZTŘÍŠTĚNÍ LIKVIDITY
(čl. 8 odst. 5 nařízení (EU) č. 648/2012)
Článek 9
Specifikace pojmu roztříštění likvidity
1. Má se za to, že k roztříštění likvidity dochází v situaci, v níž účastníci obchodního systému nejsou schopni uzavřít obchod s jedním nebo více jinými účastníky tohoto systému, protože neexistují clearingová ujednání, k nimž by všichni účastníci měli přístup.
2. Má se za to, že přístup určité ústřední protistrany k obchodnímu systému, který již obsluhuje jiná ústřední protistrana, nezpůsobuje v rámci daného obchodního systému roztříštění likvidity, pokud - aniž by bylo nutné ukládat členům clearingového systému zavedené ústřední protistrany povinnost stát se členy clearingového systému dožadující ústřední protistrany - mohou všichni účastníci daného obchodního systému provádět clearing přímo nebo nepřímo jedním z těchto způsobů:
a)
prostřednictvím alespoň jedné společné ústřední protistrany;
b)
prostřednictvím clearingových ujednání vytvořených ústředními protistranami.
3. Ujednání nutná ke splnění podmínek uvedených v odst. 2 písm. a) nebo b) musí být vytvořena předtím, než dožadující ústřední protistrana začne příslušnému obchodnímu systému poskytovat clearingové služby.
4. Přístup ke společné ústřední protistraně podle odst. 2 písm. a) může být zřízen prostřednictvím dvou či více členů clearingového systému nebo dvou či více klientů nebo prostřednictvím ujednání o nepřímém clearingu.
5. Clearingová ujednání podle odst. 2 písm. b) mohou stanovit převod obchodů provedených uvedenými účastníky trhu na členy clearingového systému jiných ústředních protistran. Přestože by přístup ústřední protistrany k obchodnímu systému neměl vyžadovat interoperabilitu, lze ke splnění požadavku na přístup ke společným clearingovým ujednáním využít dohodu o interoperabilitě, kterou sjednaly příslušné ústřední protistrany a schválily relevantní příslušné orgány.
KAPITOLA VII
NEFINANČNÍ SMLUVNÍ STRANY
Článek 10
(čl. 10 odst. 4 písm. a) nařízení (EU) č. 648/2012)
Kritéria pro stanovení toho, které OTC derivátové smlouvy objektivně snižují rizika
1. OTC derivátová smlouva je objektivně měřitelná jako snižující rizika přímo související s obchodní činností nebo korporátním financováním nefinanční smluvní strany nebo skupiny, pokud splňuje, sama o sobě nebo v kombinaci s jinými derivátovými smlouvami a přímo nebo prostřednictvím úzce korelovaných nástrojů, jedno z těchto kritérií:
a)
kryje rizika vyplývající z možné změny hodnoty aktiv, služeb, vstupů, produktů, komodit nebo závazků, které nefinanční smluvní strana nebo její skupina vlastní, produkuje, vyrábí, zpracovává, poskytuje, nakupuje, uvádí na trh, pronajímá, prodává nebo které jí vznikají nebo o nichž důvodně předpokládá, že je v rámci své běžné obchodní činnosti bude vlastnit, produkovat, vyrábět, zpracovávat, poskytovat, nakupovat, uvádět na trh, pronajímat, prodávat nebo že jí vzniknou;
b)
kryje rizika vyplývající z možného nepřímého vlivu na hodnotu aktiv, služeb, vstupů, produktů, komodit nebo závazků uvedených v písmeni a), jež jsou způsobena kolísáním úrokových sazeb, míry inflace, směnných kurzů nebo úvěrového rizika;
c)
splňuje parametry zajišťovací smlouvy podle Mezinárodních standardů účetního výkaznictví (IFRS) přijatých v souladu s článkem 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (7).
Článek 11
(čl. 10 odst. 4 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012)
Clearingové prahy
Hodnoty clearingových prahů pro účely povinnosti clearingu jsou:
a)
1 miliarda EUR hrubé jmenovité hodnoty u OTC úvěrových derivátových smluv;
b)
1 miliarda EUR hrubé jmenovité hodnoty u OTC akciových derivátových smluv;
c)
3 miliardy EUR hrubé jmenovité hodnoty u OTC úrokových derivátových smluv;
d)
3 miliardy EUR hrubé jmenovité hodnoty u OTC měnových derivátových smluv;
e)
3 miliardy EUR hrubé jmenovité hodnoty u OTC komoditních derivátových smluv a ostatních OTC derivátových smluv, které nejsou stanoveny v písmenech a) až d).
KAPITOLA VIII
TECHNIKY ZMÍRŇOVÁNÍ RIZIKA PRO OTC DERIVÁTOVÉ SMLOUVY, JEJICHŽ CLEARING NEPROVÁDÍ ÚSTŘEDNÍ PROTISTRANA
Článek 12
(čl. 11 odst. 14 písm. a) nařízení (EU) č. 648/2012)
Včasné potvrzení
1. OTC derivátová smlouva uzavřená mezi finančními smluvními stranami nebo nefinančními smluvními stranami uvedenými v článku 10 nařízení (EU) č. 648/2012, jejíž clearing neprovádí ústřední protistrana, musí být potvrzena (elektronickými prostředky, jsou-li k dispozici) co nejdříve a nejpozději:
a)
u swapů úvěrového selhání a úrokových swapů uzavřených do 28. února 2014 do konce druhého pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
b)
u swapů úvěrového selhání a úrokových swapů uzavřených po 28. únoru 2014 do konce pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
c)
u akciových swapů, měnových swapů, komoditních swapů a veškerých ostatních derivátů neuvedených v písmeni a), jež byly uzavřeny do 31. srpna 2013, do konce třetího pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
d)
u akciových swapů, měnových swapů, komoditních swapů a veškerých ostatních derivátů neuvedených v písmeni a), jež byly uzavřeny po 31. srpnu 2013 a do 31. srpna 2014, do konce druhého pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
e)
u akciových swapů, měnových swapů, komoditních swapů a veškerých ostatních derivátů neuvedených v písmeni a), jež byly uzavřeny po 31. srpnu 2014, do konce pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy.
2. OTC derivátová smlouva uzavřená s nefinanční smluvní stranou neuvedenou v článku 10 nařízení (EU) č. 648/2012 musí být potvrzena co nejdříve (elektronickými prostředky, jsou-li k dispozici) a nejpozději:
a)
u swapů úvěrového selhání a úrokových swapů uzavřených do 31. srpna 2013 do konce pátého pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
b)
u swapů úvěrového selhání a úrokových swapů uzavřených po 31. srpnu 2013 a do 31. srpna 2014 do konce třetího pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
c)
u swapů úvěrového selhání a úrokových swapů uzavřených po 31. srpnu 2014 do konce druhého pracovního dne následujícího po dni provedení OTC derivátové smlouvy;
d)
u akciových swapů, měnových swapů, komoditních swapů a veškerých ostatních derivátů neuvedených v písmeni a), jež byly uzavřeny do 31. srpna 2013, do konce sedmého pracovního dne následujícího po dni provedení derivátové smlouvy;
e)
u akciových swapů, měnových swapů, komoditních swapů a veškerých ostatních derivátů neuvedených v písmeni a), jež byly uzavřeny po 31. srpnu 2013 a do 31. srpna 2014, do konce čtvrtého pracovního dne následujícího po dni provedení derivátové smlouvy;
f)
u akciových swapů, měnových swapů, komoditních swapů a veškerých ostatních derivátů neuvedených v písmeni a), jež byly uzavřeny po 31. srpnu 2014, do konce druhého pracovního dne následujícího po dni provedení.
3. Pokud je obchod uvedený v odstavci 1 nebo 2 uzavřen po 16:00 místního času nebo pokud je uzavřen s protistranou, jež se nachází v jiném časovém pásmu, což znemožňuje potvrzení ve stanovené lhůtě, musí k potvrzení dojít co nejdříve a nejpozději jeden pracovní den po uplynutí lhůty stanovené v odstavci 1 nebo 2.
4. Finanční smluvní strany musí mít nezbytné postupy k tomu, aby příslušnému orgánu určenému v souladu s článkem 48 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (8) jednou měsíčně podávaly zprávy o počtu nepotvrzených obchodů s OTC deriváty uvedenými v odstavcích 1 a 2, které zůstaly nevypořádány déle než pět pracovních dnů.
Článek 13
(čl. 11 odst. 14 písm. a) nařízení (EU) č. 648/2012)
Sesouhlasení portfolií
1. Finanční a nefinanční smluvní strany OTC derivátové smlouvy se s každou ze svých protistran dohodnou, písemně nebo jinými rovnocennými elektronickými prostředky, na ujednáních, na jejichž základě dochází k sesouhlasení portfolií. Této dohody musí být dosaženo před uzavřením OTC derivátové smlouvy.
2. Sesouhlasení portfolií provádějí protistrany OTC derivátových smluv vzájemně, nebo je provádí kvalifikovaná třetí osoba, jež je k tomu některou z protistran řádně zmocněna. Sesouhlasení portfolií zahrnuje klíčové obchodní podmínky, které identifikují každou konkrétní OTC derivátovou smlouvu, a obsahuje alespoň ocenění každé smlouvy v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012.
3. Aby byla v rané fázi identifikována jakákoli nesrovnalost týkající se podstatné podmínky OTC derivátové smlouvy, včetně jejího ocenění, provádí se sesouhlasení portfolia:
a)
u finanční smluvní strany nebo nefinanční smluvní strany uvedené v článku 10 nařízení (EU) č. 648/2012:
i)
každý pracovní den, mají-li protistrany mezi sebou 500 nebo více nevypořádaných OTC derivátových smluv,
ii)
jednou týdně, mají-li protistrany mezi sebou kdykoli v průběhu týdne mezi 51 a 499 nevypořádanými OTC derivátovými smlouvami,
iii)
jednou za čtvrtletí, mají-li protistrany mezi sebou kdykoli v průběhu čtvrtletí 50 nebo méně nevypořádaných OTC derivátových smluv;
b)
u nefinanční smluvní strany neuvedené v článku 10 nařízení (EU) č. 648/2012:
i)
jednou za čtvrtletí, mají-li protistrany mezi sebou kdykoli v průběhu čtvrtletí více než 100 nevypořádaných OTC derivátových smluv,
ii)
jednou ročně, mají-li protistrany mezi sebou 100 nebo méně nevypořádaných OTC derivátových smluv.
Článek 14
(čl. 11 odst. 14 písm. a) nařízení (EU) č. 648/2012)
Komprese portfolií
Finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany, které mají s určitou protistranou 500 nebo více nevypořádaných OTC derivátových smluv, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana, musí mít zavedené postupy, které jim umožní pravidelně a nejméně dvakrát ročně analyzovat možnost provedení komprese portfolií v zájmu snížení jejich úvěrového rizika protistrany a tuto kompresi portfolií uskutečnit.
Finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany zajistí, aby byly schopny relevantnímu příslušnému orgánu poskytnout přiměřené a důvodné vysvětlení závěru, že komprese portfolií není vhodná.
Článek 15
(čl. 11 odst. 14 písm. a) nařízení (EU) č. 648/2012)
Řešení sporů
1. Při vzájemném uzavírání OTC derivátových smluv musí mít finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany dohodnuté podrobné postupy a procesy ve vztahu k(e):
a)
identifikaci, zaznamenávání a sledování sporů týkajících se uznání nebo ocenění smlouvy a výměny zajištění mezi protistranami. Tyto postupy musí zaznamenat alespoň dobu, po kterou zůstává spor nevyřešený, protistranu a spornou částku;
b)
včasnému řešení sporů, se specifickým procesem pro ty spory, jež nejsou vyřešeny do pěti pracovních dnů.
2. Finanční smluvní strany oznámí příslušnému orgánu určenému v souladu s článkem 48 směrnice 2004/39/ES veškeré spory mezi protistranami, které se týkají OTC derivátové smlouvy, jejího ocenění nebo výměny zajištění ve výši nebo v hodnotě vyšší než 15 milionů EUR, jež zůstávají nevyřešeny po dobu nejméně 15 pracovních dnů.
Článek 16
(čl. 11 odst. 14 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012)
Tržní podmínky, které brání ocenění podle tržní hodnoty
1. V kterékoli z těchto situací se má za to, že tržní podmínky brání ocenění OTC derivátové smlouvy podle tržní hodnoty:
a)
pokud je trh neaktivní;
b)
pokud mají odhady přiměřené spravedlivé hodnoty velké rozpětí a pravděpodobnost různých odhadů nelze přiměřeně posoudit.
2. Trh pro OTC derivátovou smlouvu se považuje za neaktivní, pokud nejsou kotované ceny snadno a pravidelně dostupné a uvedené dostupné ceny nepředstavují skutečné a pravidelně se vyskytující tržní obchody za obvyklých tržních podmínek.
Článek 17
(čl. 11 odst. 14 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012)
Kritéria pro používání ocenění podle modelu
V případě použití oceňování podle modelu musí mít finanční a nefinanční smluvní strany model, který:
a)
zahrnuje veškeré faktory, které by protistrany zohlednily při stanovení ceny, včetně využití co největšího množství informací pro oceňování podle tržní hodnoty;
b)
je v souladu s přijímanými ekonomickými metodikami pro oceňování finančních nástrojů;
c)
je nastaven a jeho platnost je odzkoušena za použití cen ze zjistitelných obchodů se stejným finančním nástrojem na aktuálním trhu nebo na základě dostupných zjistitelných tržních údajů;
d)
je potvrzen a monitorován nezávisle jinou divizí než je divize, která přijímá riziko;
e)
je řádně zdokumentován a schvalován správní radou tak často, jak je třeba, po každé podstatné změně, nejméně však jednou ročně. Tímto schválením lze pověřit výbor.
Článek 18
(čl. 11 odst. 14 písm. c) nařízení (EU) č. 648/2012)
Podrobnosti týkající se oznámení o obchodech uvnitř skupiny příslušnému orgánu
1. Žádost nebo oznámení týkající se obchodů uvnitř skupiny, určené příslušnému orgánu, musí být písemné a musí obsahovat:
a)
právní protistrany obchodů, včetně jejich identifikačních kódů v souladu s článkem 3 prováděcího nařízení (EU) č. 1247/2012;
b)
vztah mezi protistranami v rámci společnosti;
c)
podrobnosti o podpůrných smluvních vztazích mezi stranami;
d)
kategorii obchodu uvnitř skupiny podle čl. 3 odst. 1 a odst. 2 písm. a) až d) nařízení (EU) č. 648/2012;
e)
údaje o obchodech, u nichž protistrana žádá o osvobození, včetně:
i)
kategorie aktiv OTC derivátových smluv,
ii)
druhu OTC derivátových smluv,
iii)
druhu podkladových nástrojů,
iv)
jmenovité a vypořádací měny,
v)
rozsahu trvání smluv,
vi)
druhu vypořádání,
vii)
předpokládané velikosti, objemů a četnosti OTC derivátových smluv za rok.
2. Protistrana v rámci své žádosti nebo oznámení relevantnímu příslušnému orgánu rovněž předloží podpůrné informace dokládající, že jsou splněny podmínky čl. 11 odst. 6 až 10 nařízení (EU) č. 648/2012. Podklady musí zahrnovat kopie zdokumentovaných postupů řízení rizik, informace o minulých obchodech a kopie příslušných smluv mezi stranami a na žádost příslušného orgánu mohou zahrnovat právní stanovisko.
Článek 19
(čl. 11 odst. 14 písm. d) nařízení (EU) č. 648/2012)
Podrobnosti týkající se oznámení o obchodu uvnitř skupiny pro Evropský orgán pro cenné papíry a trhy
1. Oznámení příslušného orgánu týkající se obchodu uvnitř skupiny se Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy předloží písemně:
a)
do jednoho měsíce od obdržení oznámení, pokud jde o oznámení podle čl. 11 odst. 7 nebo 9 nařízení (EU) č. 648/2012;
b)
do jednoho měsíce od předání rozhodnutí protistraně, pokud jde o rozhodnutí příslušného orgánu podle čl. 11 odst. 6, 8 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Oznámení Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy obsahuje:
a)
informace uvedené v článku 18;
b)
informaci o tom, zda došlo ke kladnému nebo zápornému rozhodnutí;
c)
v případě kladného rozhodnutí:
i)
souhrn důvodů pro závěr, že jsou splněny podmínky uvedené v čl. 11 odst. 6, 7, 8, 9 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012,
ii)
zda se jedná o úplné osvobození nebo částečné osvobození, pokud jde o oznámení týkající se čl. 11 odst. 6, 8 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012;
d)
v případě záporného rozhodnutí:
i)
uvedení podmínek čl. 11 odst. 6, 7, 8, 9 nebo 10 nařízení (EU) č. 648/2012, které nejsou splněny,
ii)
souhrn důvodů pro závěr, že tyto podmínky nejsou splněny.
Článek 20
(čl. 11 odst. 14 písm. d) nařízení (EU) č. 648/2012)
Podrobnosti o osvobození v rámci skupiny, které mají být zveřejněny
Informace o osvobození v rámci skupiny, které mají být zveřejněny, obsahují:
a)
právní protistrany obchodů, včetně jejich identifikačních kódů v souladu s článkem 3 prováděcího nařízení (EU) č. 1247/2012;
b)
vztah mezi protistranami;
c)
informaci o tom, zda se jedná o úplné osvobození nebo částečné osvobození;
d)
jmenovitou celkovou výši OTC derivátových smluv, na něž se osvobození v rámci skupiny vztahuje.
Článek 21
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Články 13, 14 a 15 se použijí po uplynutí 6 měsíců po vstupu tohoto nařízení v platnost.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2012.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 149/2013
z dne 19. decembra 2012
o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi glede posrednih ureditev kliringa, obveznosti kliringa, javnega registra, dostopa do mesta trgovanja, nefinančnih nasprotnih strank, tehnik zmanjševanja tveganja za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa prek CNS
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (2), zlasti člena 4(4), člena 5(1), člena 6(4), člena 8(5), člena 10(4) in člena 11(14) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Zagotoviti bi bilo treba okvir, ki bi zajemal pravila, ki veljajo za obveznost kliringa, njeno uporabo, morebitna izvzetja in tehnike zmanjševanja tveganja, ki jih je treba vzpostaviti, kadar ni mogoče izvesti kliringa prek centralne nasprotne stranke (CNS). Za zagotovitev skladnosti med navedenimi določbami, ki bi morale začeti veljati hkrati, in za omogočanje celovitega pregleda nad določbami ter učinkovitega dostopa zainteresiranim stranem in zlasti tistim, za katere obveznosti veljajo, je zaželeno večino regulativnih tehničnih standardov, ki se zahtevajo v skladu z naslovom II Uredbe (EU) št. 648/2012, vključiti v eno uredbo.
(2)
Glede na globalno naravo prostega trga izvedenih finančnih instrumentov (v nadaljnjem besedilu: OTC) bi bilo treba v tej uredbi upoštevati ustrezne mednarodno dogovorjene smernice in priporočila o reformah trga in obveznem kliringu izvedenih finančnih instrumentov OTC ter s tem povezanih pravil, oblikovanih v drugih jurisdikcijah. Zlasti okvir za določitev obveznosti kliringa upošteva zahteve za obvezni kliring, ki jih je objavilo Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev. Navedeno bo v največji možni meri podpiralo zbliževanje s pristopom v drugih jurisdikcijah.
(3)
Zaradi pojasnitve omejenega števila pojmov, ki izhajajo iz Uredbe (EU) št. 648/2012, in opredelitve tehničnih izrazov, ki so potrebni za pripravo tega tehničnega standarda, bi bilo treba opredeliti nekatere izraze.
(4)
Posredna ureditev kliringa ne bi smela izpostaviti CNS, klirinškega člana, stranke ali posredne stranke dodatnemu tveganju nasprotne stranke, premoženje in pozicije posredne stranke pa bi morale biti deležne ustrezne stopnje zaščite. Torej je bistvenega pomena, da vse vrste posrednih ureditev kliringa izpolnjujejo minimalne pogoje za zagotovitev njihove varnosti. V ta namen bodo za stranke, ki sodelujejo v posrednih ureditvah kliringa, veljale posebne obveznosti. Take ureditve so širše od pogodbenega razmerja med posrednimi strankami in stranko klirinškega člana, ki opravlja posredne klirinške storitve.
(5)
Uredba (EU) št. 648/2012 zahteva, da je CNS sistem določen v skladu z Direktivo 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (3). To pomeni, da bi morali klirinški člani CNS biti udeleženci v smislu te direktive. Da se za posredne stranke zagotovi enaka stopnja zaščite, kot jo imajo stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012, je zato treba zagotoviti, da so stranke, ki opravljajo posredne klirinške storitve, kreditne institucije, investicijska podjetja ali enakovredne kreditne institucije ali investicijska podjetja tretje države.
(6)
Vzpostaviti bi bilo treba posredne ureditve kliringa, da se za posredne stranke v primeru neplačila zagotovi stopnja zaščite, ki je enakovredna tisti za neposredne stranke. Po propadu klirinškega člana, ki omogoča posredno ureditev kliringa, bi morale biti posredne stranke vključene v prenos pozicij strank na nadomestnega klirinškega člana v skladu z zahtevami glede prenosljivosti, določenimi v členih 39 in 48 Uredbe (EU) št. 648/2012. Ustrezni zaščitni ukrepi v primeru propada stranke bi morali obstajati tudi v okviru posrednih ureditev kliringa in bi morali podpirati prenos pozicij posrednih strank na nadomestnega ponudnika klirinških storitev.
(7)
Ker lahko zaradi posrednih ureditev kliringa nastanejo posebna tveganja, bi morale vse stranke, udeležene v posredni ureditvi kliringa, vključno s klirinškimi člani in CNS, redno prepoznavati, spremljati in obvladovati vsa pomembna tveganja, ki izhajajo iz take ureditve. Ustrezna izmenjava informacij med strankami, ki opravljajo posredne klirinške storitve, in klirinškimi člani, ki te storitve omogočajo, je v tem okviru še posebej pomembna. Klirinški člani bi morali informacije, ki jih predložijo stranke, uporabiti izključno za namene obvladovanja tveganja in bi morali preprečiti zlorabo poslovno občutljivih informacij, vključno z učinkovitim ločevanjem različnih oddelkov finančne institucije, da se prepreči navzkrižje interesov.
(8)
Kadar pristojni organ CNS izda dovoljenje za kliring razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC, mora o tem uradno obvestiti Evropski organ za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: organ ESMA). To uradno obvestilo bi moralo vključevati podrobne informacije, ki so potrebne, da lahko organ ESMA izvede svoj postopek ocenjevanja, vključno z informacijami o likvidnosti in obsegu ustreznega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC. Čeprav organu ESMA informacije posreduje pristojni organ, bi morala CNS, ki je zaprosila za dovoljenje, prvotno predložiti zahtevane informacije pristojnim organom, ki jih lahko nato dopolnijo.
(9)
Čeprav vse informacije, ki jih je treba vključiti v uradno obvestilo pristojnega organa organu ESMA za namene obveznosti kliringa, morda niso vedno na voljo, zlasti za nove produkte, bi bilo treba predložiti ocene, ki so na voljo, vključno z jasno navedbo uporabljenih predpostavk. Uradno obvestilo bi moralo vsebovati tudi informacije, ki se nanašajo na nasprotne stranke, kot so vrsta in število nasprotnih strank, koraki, ki so potrebni za začetek kliringa prek CNS, njihove pravne in operativne zmogljivosti ali njihov okvir za obvladovanje tveganja, da se organu ESMA omogoči ocena sposobnosti dejavnih nasprotnih strank za izpolnjevanje obveznosti kliringa brez povzročanja motenj na trgu.
(10)
Uradno obvestilo pristojnega organa organu ESMA bi moralo vsebovati informacije o stopnji standardizacije, likvidnosti in razpoložljivosti cen, da lahko organ ESMA oceni, če bi morala za razred izvedenih finančnih instrumentov OTC veljati obveznost kliringa. Merila v zvezi s standardizacijo pogodbenih pogojev in operativnih postopkov ustreznega razreda OTC so pokazatelj standardizacije ekonomskih pogojev za razred izvedenih finančnih instrumentov OTC, saj je mogoče pogodbene pogoje in operativne postopke standardizirati šele, ko so standardizirani takšni ekonomski pogoji. Merila v zvezi z likvidnostjo in razpoložljivostjo cen organ ESMA oceni na podlagi drugačnih dejavnikov, kot so jih pri svoji oceni ob izdaji dovoljenja CNS upoštevali pristojni organi. V tem okviru se likvidnost oceni glede na širše vidike in se razlikuje od likvidnosti po tistem, ko bi že veljala obveznost kliringa. Zlasti dejstvo, da je pogodba dovolj likvidna, da lahko kliring izvede ena CNS, ne pomeni nujno, da bi morala zanjo veljati obveznost kliringa. Ocena organa ESMA ne bi smela ponavljati ali podvajati pregleda, ki ga je že opravil pristojni organ.
(11)
Informacije, ki jih mora pristojni organ predložiti za namen obveznosti kliringa, bi morale organu ESMA omogočiti, da oceni razpoložljivost informacij o oblikovanju cen. V zvezi s tem dostop CNS do informacij o oblikovanju cen v določenem trenutku ne pomeni, da bi lahko udeleženci na trgu dostopali do informacij o oblikovanju cen v prihodnosti. Zaradi tega dejstvo, da ima CNS dostop do potrebnih informacij o ceni za obvladovanje tveganj kliringa pogodb o izvedenih finančnih instrumentih v določenem razredu izvedenih finančnih instrumentov OTC, ne pomeni samodejno, da bi morala za ta razred izvedenih finančnih instrumentov OTC veljati obveznost kliringa.
(12)
Raven podrobnosti, ki so na voljo v registru razredov pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere velja obveznost kliringa, je odvisna od pomembnosti teh podrobnosti za opredelitev posameznega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Zato se lahko raven podrobnosti v registru za različne razrede pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC razlikuje.
(13)
Dovoljenje za dostop do mesta trgovanja več CNS bi lahko razširilo dostop udeležencev do zadevnega mesta trgovanja in tako okrepilo splošno likvidnost. V takih razmerah je kljub temu treba opredeliti pojem drobitve likvidnosti znotraj mesta trgovanja, če bi lahko ogrozila nemoteno in urejeno delovanje trgov za razred finančnih instrumentov, za katere se vloži zahtevek.
(14)
Ocena mesta trgovanja, za dostop do katerega je zaprosila CNS, in ocena CNS s strani pristojnega organa bi morali temeljiti na mehanizmih, ki so na voljo za preprečevanje drobitve likvidnosti znotraj mesta trgovanja.
(15)
Da se prepreči drobitev likvidnosti, bi morali imeti vsi udeleženci znotraj mesta trgovanja možnost kliringa vseh med sabo izvedenih transakcij. Vendar ne bi bilo primerno zahtevati, da vsi klirinški člani obstoječe CNS postanejo tudi klirinški člani vsake nove CNS, ki opravlja storitve na takšnem mestu trgovanja. Če obstajajo subjekti, ki so klirinški člani obeh CNS, lahko olajšajo prenos in kliring transakcij, ki so jih izvedli udeleženci na trgu, za katere storitve opravlja ena ali druga CNS, da se omeji tveganje drobitve likvidnosti. Kljub temu je pomembno, da zahtevek za dostop do mesta trgovanja s strani CNS ne drobi likvidnosti na način, ki bi povečal tveganja, ki jim je izpostavljena obstoječa CNS.
(16)
V skladu s členom 8(4) Uredbe (EU) št. 648/2012 zahtevek za dostop do mesta trgovanja s strani CNS ne bi smel zahtevati interoperabilnosti in zato ta uredba ne bi smela določati interoperabilnosti kot edinega načina za reševanje problema drobitve likvidnosti. Vendar ta uredba ne bi smela prepovedovati prostovoljne udeležbe CNS v taki ureditvi, če so izpolnjeni potrebni pogoji za njeno vzpostavitev.
(17)
Da bi ugotovile, za katere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC je objektivno mogoče izmeriti, da zmanjšujejo tveganja, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja, bi morale nefinančne nasprotne stranke uporabiti eno izmed meril iz te uredbe, vključno z računovodsko opredelitvijo, ki temelji na pravilih mednarodnih standardov računovodskega poročanja (v nadaljnjem besedilu: MSRP). Računovodsko opredelitev lahko nasprotne stranke uporabijo tudi, če ne uporabijo pravil MSRP. Za tiste nefinančne nasprotne stranke, ki lahko uporabijo lokalna računovodska pravila, se pričakuje, da bi večina pogodb, ki so uvrščene kot zavarovanje pred tveganjem, na podlagi takšnih lokalnih računovodskih pravil spadalo pod splošno opredelitev pogodb za zmanjševanje tveganj, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja iz te uredbe.
(18)
V nekaterih okoliščinah morda ne bo mogoče zavarovanje pred tveganjem z uporabo neposredno povezane pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, tj. pogodbe s popolnoma istim osnovnim sredstvom in datumom poravnave, kot se uporabljata za tveganje, za katerega velja zavarovanje. V takem primeru lahko nefinančna nasprotna stranka za kritje izpostavljenosti uporabi nadomestno zavarovanje pred tveganjem prek tesno povezanega instrumenta, na primer instrumenta z drugačnim, vendar v smislu ekonomskega obnašanja zelo podobnim osnovnim sredstvom. Poleg tega lahko nekatere skupine nefinančnih nasprotnih strank, ki za zavarovanje pred tveganjem v zvezi s skupnimi tveganji skupine sklenejo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC prek enega samega subjekta, uporabijo makro zavarovanja ali zavarovanja portfelja. Te pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC z namenom makro zavarovanja, zavarovanja portfelja ali nadomestnega zavarovanja lahko predstavljajo zavarovanje za namen te uredbe in bi jih bilo treba preučiti glede na merila za ugotavljanje, katere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC objektivno zmanjšujejo tveganja.
(19)
Tveganje se lahko sčasoma spremeni, in da bi se temu razvoju tveganja prilagodili, bo morda potrebno pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so bile prvotno izvedene za zmanjšanje tveganja, povezanega s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja, pobotati z uporabo dodatnih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Posledično se lahko zavarovanje pred tveganjem doseže s kombinacijo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, vključno s pobotom pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki poravnajo tiste pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki niso več povezane s poslovnim tveganjem ali tveganjem zakladniškega financiranja.
(20)
Razpon tveganj, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo in dejavnostjo zakladniškega financiranja je zelo širok in se razlikuje glede na različne gospodarske sektorje. Tveganja, povezana s poslovnimi dejavnostmi, so običajno vezana na vložke v proizvodno funkcijo podjetja ter produkte in storitve, ki jih podjetje prodaja ali opravlja. Dejavnosti zakladniškega financiranja se običajno nanašajo na upravljanje kratkoročnih in dolgoročnih sredstev subjekta, vključno z njegovimi dolgovi, in na načine vlaganja finančnih sredstev, ki jih ustvari ali jih ima v lasti, vključno z upravljanjem denarnih sredstev. Zakladniško financiranje in poslovne dejavnosti lahko prizadenejo skupni viri tveganj, kot so devizni tečaji, cene surovin, inflacija ali kreditno tveganje. Glede na to, da se izvedeni finančni instrumenti OTC sklenejo za zavarovanje pred določenim tveganjem, bi bilo treba pri analizi tveganj, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja, ta tveganja opredeliti na dosleden način in tako, da zajamejo obe dejavnosti. Poleg tega bi lahko imela ločitev teh dveh pojmov neželene posledice, saj bi se glede na sektor, v katerem delujejo nefinančne nasprotne stranke, pred določenim tveganjem zavarovalo v okviru dejavnosti zakladniškega financiranja ali poslovne dejavnosti.
(21)
Medtem ko bi bilo treba prage kliringa določiti ob upoštevanju sistemske pomembnosti povezanih tveganj, je pomembno upoštevati, da so izvedeni finančni instrumenti OTC, ki zmanjšujejo tveganja, izključeni iz izračuna pragov kliringa in da pragi kliringa dovoljujejo odstopanje od načela obveznosti kliringa za tiste pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere se lahko šteje, da niso bile sklenjene za namene zavarovanja pred tveganjem. Natančneje, višino pragov kliringa bi bilo treba redno pregledovati in bi morala biti določena glede na razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Razredi izvedenih finančnih instrumentov OTC, ki se določijo za namen pragov kliringa, se lahko razlikujejo od razredov izvedenih finančnih instrumentov OTC za namen obveznosti kliringa. Pri določanju vrednosti pragov kliringa bi bilo treba ustrezno upoštevati potrebo, da se opredeli en sam kazalnik, ki odraža sistemsko pomembnost vsote neto pozicij in izpostavljenosti nasprotne stranke na razred sredstev izvedenih finančnih instrumentov OTC. Poleg tega bi moralo biti izvajanje pragov kliringa, ki jih uporabljajo nefinančne nasprotne stranke, preprosto.
(22)
Pri določitvi vrednosti pragov kliringa bi bilo treba upoštevati sistemsko pomembnost vsote neto pozicij in izpostavljenosti za nasprotno stranko in za razred izvedenih finančnih instrumentov OTC v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012. Vendar bi bilo treba upoštevati, da se te neto pozicije in izpostavljenosti razlikujejo od neto izpostavljenosti vseh nasprotnih strank in celotnega razreda sredstev. Poleg tega bi bilo treba v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 te neto pozicije sešteti, da se opredeli podatke, ki se jih upošteva pri določitvi pragov kliringa. Pri določitvi pragov kliringa bi bilo treba upoštevati skupno bruto vsoto, dobljeno s prištetjem teh neto pozicij. Skupno nominalno bruto vsoto, dobljeno s prištetjem teh neto pozicij, bi bilo treba uporabiti kot referenčno vrednost za določitev pragov kliringa.
(23)
Poleg tega struktura dejavnosti nefinančnih nasprotnih strank z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC običajno vodi do nizke stopnje pobotov, saj se pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC sklepajo v isto smer. Posledično bi bila razlika med vsoto neto pozicij in izpostavljenostmi nasprotne stranke na razred izvedenih finančnih instrumentov OTC zelo podobna bruto vrednosti pogodb. Zato in za poenostavitev bi bilo treba bruto vrednost pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC uporabiti kot veljaven nadomestek merila, ki se upošteva pri določitvi praga kliringa.
(24)
Ker nefinančnim nasprotnim strankam, ki ne presegajo praga kliringa, njihovih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC ni treba vrednotiti po tekočih tržnih cenah, tega ukrepa ne bi bilo smiselno uporabiti za določitev pragov kliringa, saj bi za nefinančne nasprotne stranke to pomenilo veliko breme, ki ne bi bilo sorazmerno s tako obravnavanim tveganjem. Namesto tega bi za nefinančne nasprotne stranke uporaba nominalne vrednosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC omogočila preprost pristop, ki ni izpostavljen zunanjim dogodkom.
(25)
Preseganje ene od vrednosti, določenih za razred izvedenih finančnih instrumentov OTC, bi moralo sprožiti preseganje praga kliringa za vse razrede, saj glede na to, da so pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC za zmanjševanje tveganj izključene iz izračuna praga kliringa, posledice preseganja praga kliringa niso povezane le z obveznostjo kliringa, ampak tudi s tehnikami zmanjševanja tveganja, pristop za zadevne obveznosti v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012, ki veljajo za nefinančne nasprotne stranke, pa bi moral biti zaradi preproste narave večine od njih enostaven.
(26)
Za tiste pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere kliring ni bil opravljen, bi bilo treba uporabljati tehnike zmanjševanja tveganja, na primer pravočasno potrditev. Potrditev pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC se lahko nanaša na enega ali več okvirnih dogovorov, okvirne dogovore o potrditvi ali druge običajne pogoje. Opravi se lahko v obliki elektronsko izvedene pogodbe ali dokumenta, ki ga podpišeta obe nasprotni stranki.
(27)
Bistveno je, da nasprotne stranke potrdijo pogoje svojih transakcij čim prej po izvedbi transakcije, zlasti kadar se transakcija izvede ali obdela elektronsko, da se zagotovita skupno razumevanje in pravna varnost pogojev transakcije. Zlasti nasprotne stranke, ki sklepajo nestandardne ali zapletene pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, bodo morda morale uvesti orodja za izpolnitev zahteve po pravočasni potrditvi svoje pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Pravočasna potrditev bi pomenila tudi, da bi se na tem področju razvile ustrezne tržne prakse.
(28)
Da bi se tveganja še bolj zmanjšala, usklajevanje portfelja vsaki nasprotni stranki omogoča celovit pregled portfelja transakcij, kot jih vidi njena nasprotna stranka, da bi se nemudoma ugotovili morebitni nesporazumi glede ključnih pogojev transakcije. Taki pogoji bi morali vključevati vrednotenje vsake transakcije, lahko pa vključujejo tudi druge ustrezne podrobnosti, kot so datum začetka veljavnosti, predvideni datum zapadlosti, morebitni datumi plačila ali poravnave, nominalna vrednost pogodbe in valuta transakcije, osnovni instrument, pozicija nasprotnih strank, dogovor o delovnih dneh in vse ustrezne fiksne ali spremenljive obrestne mere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC.
(29)
Ob upoštevanju različnih profilov tveganja, in da bi bilo usklajevanje portfelja ustrezna tehnika zmanjševanja tveganja, bi morali biti pogostost usklajevanja in velikost zadevnega portfelja drugačni glede na naravo nasprotnih strank. Strožje zahteve bi morale veljati za finančne nasprotne stranke in nefinančne nasprotne stranke, ki presegajo prag kliringa, medtem ko bi morala za nefinančne nasprotne stranke, ki ne bi presegale praga kliringa, ne glede na kategorijo njihove nasprotne stranke, ki bi prav tako imela koristi od manj pogostega usklajevanja za zadevni del svojega portfelja, veljati manjša pogostost usklajevanja.
(30)
Tudi stiskanje portfelja je lahko učinkovito orodje za namene zmanjševanja tveganja, kar je odvisno od okoliščin, kot so velikost portfelja z nasprotno stranko, zapadlost, namen in stopnja standardizacije pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Finančne nasprotne stranke in nefinančne nasprotne stranke, ki imajo portfelj pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez kliringa CNS nad ravnjo, določeno v tej uredbi, bi morale imeti vzpostavljene postopke za preučitev možnosti uporabe stiskanja portfelja, kar bi jim omogočilo zmanjšanje kreditnega tveganja nasprotne stranke.
(31)
Reševanje sporov je namenjeno zmanjševanju tveganj, ki izhajajo iz pogodb brez centralnega kliringa. Pri sklepanju transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC med sabo bi morale nasprotne stranke imeti dogovorjen okvir za reševanje vseh s tem povezanih sporov, ki se lahko pojavijo. Okvir bi se moral sklicevati na mehanizme reševanja sporov, kot je arbitraža z vključitvijo tretje strani ali mehanizem tržnih raziskav. Cilj okvira je preprečiti, da se nerešeni spori stopnjujejo in nasprotne stranke izpostavijo dodatnim tveganjem. Spore bi bilo treba ugotoviti, upravljati in ustrezno razkriti.
(32)
Za določitev tržnih pogojev, ki preprečijo vrednotenje po tekočih tržnih cenah, je treba določiti nedejavne trge. Trg je lahko nedejaven iz več razlogov, vključno zaradi neobstoja rednih tržnih transakcij na strogo poslovni podlagi, pri čemer bi moral pojem na strogo poslovni podlagi imeti enak pomen kot v računovodstvu.
(33)
Ta uredba se uporablja za finančne nasprotne stranke in nefinančne nasprotne stranke nad pragom kliringa ter upošteva Direktivo 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (4), ki določa tudi zahteve, ki morajo biti izpolnjene pri vrednotenju na podlagi notranjega modela.
(34)
Čeprav se lahko model, ki se uporablja za vrednotenje na podlagi notranjega modela, oblikuje znotraj podjetja ali zunaj njega, model odobri upravni odbor ali njegov pooblaščeni odbor, da se zagotovi ustrezna odgovornost.
(35)
Kadar lahko nasprotne stranke uporabijo izvzetje znotraj skupine po uradnem obvestilu pristojnim organom, vendar ne da bi počakale na konec obdobja za ugovor teh pristojnih organov, je pomembno zagotoviti, da pristojni organi pridobijo pravočasne, ustrezne in zadostne informacije, da bi lahko ocenili, ali bi morali uporabi izvzetja nasprotovati.
(36)
Pričakovani velikost, količina in pogostost pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj skupine se lahko določijo glede na pretekle transakcije nasprotnih strank znotraj skupine, kakor tudi predvidenega modela in dejavnosti, ki se pričakuje v prihodnosti.
(37)
Če nasprotne stranke uporabijo izvzetje znotraj skupine, bi morale javno razkriti informacije, da se zagotovi preglednost glede udeležencev na trgu in potencialnih upnikov. To je zaradi ocene tveganja zlasti pomembno za potencialne upnike nasprotnih strank. Cilj razkritja je preprečiti napačno predstavo, da je bil za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC opravljen centralni kliring ali uporabljene tehnike zmanjševanja tveganja, če temu ni tako.
(38)
Časovni okvir za pravočasno potrditev zahteva prizadevanja za prilagoditev, vključno s spremembami tržnih praks in okrepitvijo informacijskih sistemov. Glede na to, da se lahko hitrost prilagajanja za dosego skladnosti razlikuje glede na kategorijo nasprotnih strank in razred sredstev izvedenih finančnih instrumentov OTC, bi določitev postopnih datumov uporabe, ki upoštevajo te razlike, omogočila pospešitev časovnega okvira za potrditev tistih nasprotnih strank in produktov, ki bi lahko bili pripravljeni hitreje.
(39)
Standardi za stiskanje portfelja, usklajevanje portfelja ali reševanje sporov bi od nasprotnih strank zahtevali vzpostavitev postopkov, politik in procesov ter spremembo dokumentacije, za kar bi bil potreben določen čas. Začetek veljavnosti s tem povezanih zahtev bi bilo treba odložiti, da se nasprotnim strankam zagotovi čas za sprejetje potrebnih ukrepov za namene skladnosti.
(40)
Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za vrednostne papirje in trge predložil Komisiji.
(41)
V skladu s členom 10 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5) je organ ESMA o osnutku regulativnih tehničnih standardov opravil javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zahteval mnenje interesne skupine za vrednostne papirje in trge, ustanovljene v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNO
Člen 1
Opredelitve pojmov
Za namene te uredbe se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
„posredna stranka“ pomeni stranko stranke klirinškega člana;
(b)
„posredna ureditev kliringa“ pomeni sklop pogodbenih razmerij med centralno nasprotno stranko (v nadaljnjem besedilu: CNS), klirinškim članom, stranko klirinškega člana in posredno stranko, ki stranki klirinškega člana omogoča opravljanje klirinških storitev za posredno stranko;
(c)
„potrdilo“ pomeni dokumentacijo dogovora med nasprotnimi strankami o vseh določbah pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na prostem trgu (v nadaljnjem besedilu: OTC).
POGLAVJE II
POSREDNA UREDITEV KLIRINGA
(člen 4(4) Uredbe (EU) št. 648/2012)
Člen 2
Struktura posrednih ureditev kliringa
1. Če je klirinški član pripravljen omogočiti posredni kliring, lahko vsaka stranka takega klirinškega člana opravlja posredne klirinške storitve za eno ali več svojih strank, pod pogojem, da je stranka klirinškega člana kreditna institucija z dovoljenjem, investicijsko podjetje ali enakovredna kreditna institucija ali investicijsko podjetje tretje države.
2. O pogodbenih pogojih posredne ureditve kliringa se dogovorita stranka klirinškega člana in posredna stranka, in sicer po posvetovanju s klirinškim članom o vidikih, ki lahko vplivajo na delovanje klirinškega člana. Vključujejo pogodbene zahteve, da stranka spoštuje vse obveznosti posredne stranke do klirinškega člana. Te zahteve se nanašajo le na transakcije, ki nastanejo kot del posredne ureditve kliringa, katerega področje uporabe se jasno dokumentira v sklenjenih pogodbah.
Člen 3
Obveznosti CNS
1. Za posredne ureditve kliringa se poslovne prakse CNS, ki delujejo kot ovira za njihovo vzpostavitev ob razumnih poslovnih pogojih, ne uporabljajo. Na zahtevo klirinškega člana CNS vodi ločene evidence in račune, ki vsem strankam omogočajo, da v računih pri CNS sredstva in pozicije stranke ločijo od sredstev in pozicij posrednih strank stranke.
2. CNS prepozna, spremlja in obvladuje vsa pomembna tveganja, ki izhajajo iz posrednih ureditev kliringa in bi lahko vplivala na odpornost CNS.
Člen 4
Obveznosti klirinških članov
1. Klirinški član, ki podpira posredne klirinške storitve, to stori pod razumnimi poslovnimi pogoji. Brez poseganja v zaupnost pogodbenih ureditev s posameznimi strankami klirinški član javno razkrije splošne pogoje, po katerih je pripravljen podpirati posredne klirinške storitve. Ti pogoji lahko vključujejo minimalne operativne zahteve za stranke, ki opravljajo posredne klirinške storitve.
2. Če klirinški član podpira posredno ureditev kliringa, izvede katero koli od naslednjih ureditev ločevanja, kot jo navede stranka:
(a)
vodenje ločenih evidenc in računov, kar vsem strankam omogoča, da v računih pri klirinškem članu sredstva in pozicije stranke ločijo od sredstev in pozicij za račune svojih posrednih strank;
(b)
vodenje ločenih evidenc in računov, kar vsem strankam omogoča, da v računih pri klirinškem članu sredstva in pozicije stranke za račun posredne stranke ločijo od sredstev in pozicij za račun drugih posrednih strank.
3. Zahteva po ločevanju sredstev in pozicij pri klirinškem članu se šteje za izpolnjeno, če so izpolnjeni pogoji iz člena 39(9) Uredbe (EU) št. 648/2012.
4. Klirinški član vzpostavi zanesljive postopke za upravljanje v primeru neplačila stranke, ki opravlja posredne klirinške storitve. Ti postopki vključujejo verodostojen mehanizem za prenos pozicij in sredstev na drugo stranko ali klirinškega člana, če se s tem strinjajo zadevne posredne stranke. Stranka ali klirinški član teh pozicij nista dolžna sprejeti, razen če sta se že pred tem v pogodbi zavezala, da bosta to storila.
5. Klirinški član prav tako zagotovi, da njegovi postopki dopuščajo takojšnjo unovčenje sredstev in pozicij posrednih strank ter da klirinški član plača vse zapadle denarne zneske, dolgovane posrednim strankam zaradi neplačila stranke.
6. Klirinški član prepozna, spremlja in obvladuje vsa tveganja, ki izhajajo iz omogočanja posrednih ureditev kliringa, vključno z uporabo informacij, ki jih zagotovijo stranke v skladu s členom 4(3). Klirinški član vzpostavi zanesljive notranje postopke za zagotovitev, da teh informacij ni mogoče uporabiti v poslovne namene.
Člen 5
Obveznosti strank
1. Stranka, ki opravlja posredne klirinške storitve, vodi ločene evidence in račune, ki ji omogočajo, da loči svoja sredstva in pozicije od sredstev in pozicij za račun svojih posrednih strank. Posrednim strankam ponudi, da lahko izbirajo med alternativnima možnostma ločevanja računov iz člena 4(2), in zagotovi, da so posredne stranke v celoti seznanjene s tveganji, povezanimi s posamezno možnostjo ločevanja. Informacije, ki jih stranka zagotovi posrednim strankam, vključujejo podrobnosti o ureditvah za prenos pozicij in računov na drugo stranko.
2. Stranka, ki opravlja posredne klirinške storitve, od klirinškega člana zahteva, da odpre ločen račun pri CNS. Račun se uporablja izključno za sredstva in pozicije njenih posrednih strank.
3. Stranka klirinškemu članu zagotovi ustrezne informacije, da lahko prepozna, spremlja in obvladuje vsa tveganja, ki izhajajo iz podpiranja posrednih ureditev kliringa. V primeru neplačila stranke se vse informacije, ki jih ima stranka v zvezi s svojimi posrednimi strankami, nemudoma dajo na voljo klirinškemu članu.
POGLAVJE III
URADNO OBVESTILO ORGANU ESMA ZA NAMEN OBVEZNOSTI KLIRINGA
(člen 5(1) Uredbe (EU) št. 648/2012)
Člen 6
Podrobnosti, ki jih je treba vključiti v uradno obvestilo
1. Uradno obvestilo za namen obveznosti kliringa vključuje naslednje informacije:
(a)
navedbo razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(b)
navedbo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(c)
druge informacije, ki jih je treba vključiti v javni register v skladu s členom 8;
(d)
vse druge značilnosti, ki so potrebne za razlikovanje pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC od pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC zunaj zadevnega razreda;
(e)
dokazila o stopnji standardizacije pogodbenih pogojev in operativnih postopkov za zadevni razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(f)
podatke o obsegu razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(g)
podatke o likvidnosti razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(h)
dokazila o razpoložljivosti za udeležence na trgu pravičnih, zanesljivih in splošno sprejetih informacij o oblikovanju cen za pogodbe v razredu pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(i)
dokazila o učinku obveznosti kliringa na razpoložljivost za udeležence na trgu informacij o oblikovanju cen.
2. Za ocenjevanje datuma ali datumov, od katerih velja obveznost kliringa, vključno z vsakršnim postopnim uvajanjem in kategorijami nasprotnih strank, za katere velja obveznost kliringa, uradno obvestilo za namen obveznosti kliringa vključuje naslednje:
(a)
podatke, ki se uporabljajo za ocenjevanje pričakovanega obsega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, če začne zanj veljati obveznost kliringa;
(b)
dokazila o sposobnosti CNS za obvladovanje pričakovanega obsega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, če začne zanj veljati obveznost kliringa, in za obvladovanje tveganja, ki izhaja iz kliringa zadevnega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, vključno z ureditvijo kliringa s stranko ali posredno stranko;
(c)
vrsto in število nasprotnih strank, ki so dejavne ali za katere se pričakuje, da bodo dejavne na trgu razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, če začne zanj veljati obveznost kliringa;
(d)
pregled različnih nalog, ki jih je treba dokončati, da se začne kliring pri CNS, skupaj z določitvijo časa, potrebnega za izvedbo posameznih nalog;
(e)
informacije o obvladovanju tveganja ter pravni in operativni zmogljivosti tistih nasprotnih strank, ki so dejavne na trgu razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, če začne zanj veljati obveznost kliringa.
3. Podatki v zvezi z obsegom in likvidnostjo za razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC in za vsako pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu znotraj razreda vključujejo zadevne tržne informacije, vključno s preteklimi podatki, trenutnimi podatki in vsemi spremembami, za katere se pričakuje, da se bodo pojavile, če za razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC začne veljati obveznost kliringa, vključno z naslednjim:
(a)
številom transakcij;
(b)
skupno količino;
(c)
skupnim številom odprtih pogodb;
(d)
globino naročil na trgu, vključno s povprečnim številom naročil in zahtev za ponudbe;
(e)
tesnostjo razmikov;
(f)
merili likvidnosti v težkih tržnih pogojih;
(g)
merili likvidnosti za izvedbo postopkov v primeru neplačil.
4. Informacije v zvezi s stopnjo standardizacije pogodbenih pogojev in operativnih postopkov za ustrezen razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, določene v točki (e) odstavka 1, vključujejo za razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC in za vsako pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu znotraj razreda podatke o dnevni referenčni ceni ter število dni na leto z referenčno ceno, ki se šteje za zanesljivo za najmanj obdobje preteklih dvanajst mesecev.
POGLAVJE IV
MERILA ZA DOLOČITEV RAZREDOV POGODB O IZVEDENIH FINANČNIH INSTRUMENTIH OTC, ZA KATERE VELJA OBVEZNOST KLIRINGA
(člen 5(4) Uredbe (EU) št. 648/2012)
Člen 7
Merila, ki jih oceni organ ESMA
1. V zvezi s stopnjo standardizacije pogodbenih pogojev in operativnih postopkov za ustrezen razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC upošteva organ ESMA naslednje:
(a)
ali pogodbeni pogoji ustreznega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC vključujejo splošno pravno dokumentacijo, vključno z okvirnimi pogodbami o pobotu, opredelitvami, standardnimi pogoji in potrditvami, ki določajo pogodbene pogoje, ki jih običajno uporabljajo nasprotne stranke;
(b)
ali se za operativne postopke tega zadevnega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC uporablja samodejna obdelava po trgovanju in življenjski cikel dogodkov, ki se upravljata na enoten način v skladu s časovnim razporedom, za katerega obstaja splošno soglasje med nasprotnimi strankami.
2. V zvezi z obsegom in likvidnostjo ustreznega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC upošteva organ ESMA naslednje:
(a)
ali bi bila kritja ali finančne zahteve CNS sorazmerne s tveganjem, ki ga obveznost kliringa namerava zmanjšati;
(b)
stabilnost velikosti in globine trga za produkt skozi čas;
(c)
verjetnost, da bi trg v primeru neplačila klirinškega člana ostal dovolj razpršen;
(d)
število in vrednost transakcij.
3. V zvezi z razpoložljivostjo pravičnih, zanesljivih in splošno sprejetih informacij o oblikovanju cen v ustreznem razredu pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC organ ESMA upošteva, ali so informacije, ki so potrebne za točno oblikovanje cen pogodb znotraj ustreznega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, enostavno dostopne udeležencem na trgu na razumni poslovni osnovi in ali bi bile še naprej enostavno dostopne, če bi za ustrezen razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC začela veljati obveznost kliringa.
POGLAVJE V
JAVNI REGISTER
(člen 6(4) Uredbe (EU) št. 648/2012)
Člen 8
Podrobnosti, ki jih je treba vključiti v register organa ESMA
1. Javni register organa ESMA za vsak razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere velja obveznost kliringa, vključuje naslednje:
(a)
razred sredstev pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(b)
vrsto pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda;
(c)
osnovna sredstva pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda;
(d)
za osnovna sredstva, ki so finančni instrumenti, navedbo, ali je osnovno sredstvo enotni finančni instrument ali izdajatelj ali indeks ali portfelj;
(e)
za druga osnovna sredstva, navedbo kategorije osnovnega sredstva;
(f)
nominalno valuto in valuto poravnave pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda;
(g)
razpon zapadlosti pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda;
(h)
pogoje za poravnavo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda;
(i)
razpon pogostosti plačil pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC znotraj razreda;
(j)
identifikator produkta ustreznega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(k)
vse druge značilnosti, ki so potrebne za razlikovanje ene pogodbe znotraj ustreznega razreda pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC od drugih.
2. V zvezi s CNS, ki imajo dovoljenje za namene obveznosti kliringa ali so priznane kot za to pristojne, javni register organa ESMA za vsako CNS vključuje naslednje:
(a)
identifikacijsko oznako v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1247/2012 (6);
(b)
polno ime;
(c)
državo ustanovitve;
(d)
pristojni organ, imenovan v skladu s členom 22 Uredbe (EU) št. 648/2012.
3. V zvezi z datumi, od katerih velja obveznost kliringa, vključno z vsakršnim postopnim uvajanjem, javni register organa ESMA vključuje naslednje:
(a)
navedbo kategorij nasprotnih strank, za katere se uporablja obdobje postopnega uvajanja;
(b)
kateri koli drug pogoj, ki se zahteva na podlagi regulativnih tehničnih standardov, sprejetih v skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, da bi se uporabilo obdobje postopnega uvajanja.
4. Javni register organa ESMA vključuje sklic na regulativne tehnične standarde, sprejete na podlagi člena 5(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, v skladu s katerimi so bile vzpostavljene posamezne obveznosti kliringa.
5. V zvezi s CNS, o kateri je pristojni organ uradno obvestil organ ESMA, javni register organa ESMA vključuje najmanj naslednje:
(a)
navedbo CNS;
(b)
razred sredstev pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC v uradnem obvestilu;
(c)
vrsto pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(d)
datum uradnega obvestila;
(e)
navedbo pristojnega organa, ki predloži uradno obvestilo.
POGLAVJE VI
DROBITEV LIKVIDNOSTI
(člen 8(5) Uredbe (EU) št. 648/2012)
Člen 9
Opredelitev pojma drobitve likvidnosti
1. Do drobitve likvidnosti pride, kadar udeleženci mesta trgovanja ne morejo skleniti transakcije z enim ali več drugimi udeleženci tega mesta trgovanja zaradi odsotnosti ureditve kliringa, do katere imajo dostop vsi udeleženci.
2. Dostop CNS do mesta trgovanja, na katerem storitve že opravlja druga CNS, ne povzroča drobitve likvidnosti znotraj mesta trgovanja, če lahko vsi udeleženci mesta trgovanja, ne da bi bilo treba uvesti zahtevo, da prvotne CNS postanejo klirinški člani nove CNS, neposredno ali posredno opravijo kliring prek ene od naslednjih možnosti:
(a)
najmanj ene skupne CNS;
(b)
ureditev kliringa, ki so jo vzpostavile CNS.
3. Ureditev za izpolnjevanje pogojev iz točke (a) ali (b) odstavka 2 se vzpostavi, preden začne CNS, ki vloži zahtevek, opravljati klirinške storitve za zadevno mesto trgovanja.
4. Dostop do skupne CNS iz točke (a) odstavka 2 se lahko vzpostavi prek dveh ali več klirinških članov ali dveh ali več strank ali prek posrednih ureditev kliringa.
5. Ureditev kliringa iz točke (b) odstavka 2 lahko predvideva prenos transakcij, ki jih izvedejo taki udeleženci na trgu, na klirinške člane drugih CNS. Čeprav zahtevek za dostop do mesta trgovanja s strani CNS ne bi smel biti pogojen z interoperabilnostjo, se lahko ureditev interoperabilnosti, o kateri so se dogovorile zadevne CNS in so jo potrdili ustrezni pristojni organi, uporabi za izpolnitev zahtev za dostop do skupnih ureditev kliringa.
POGLAVJE VII
NEFINANČNE NASPROTNE STRANKE
Člen 10
(člen 10(4)(a) Uredbe (EU) št. 648/2012)
Merila za ugotavljanje, katere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC objektivno zmanjšujejo tveganja
1. Za pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC se šteje, da objektivno merljivo zmanjšuje tveganja, neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo zakladniškega financiranja nefinančne nasprotne stranke ali zadevne skupine, če samostojno ali v povezavi z drugimi pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, neposredno ali prek tesno medsebojno povezanih instrumentov, izpolnjuje eno od naslednjih meril:
(a)
pokriva tveganja, ki izhajajo iz morebitne spremembe vrednosti sredstev, storitev, surovin, produktov, blaga ali obveznosti, ki jih ima nefinančna nasprotna stranka ali njena skupina v lasti, jih proizvaja, izdeluje, predeluje, opravlja, kupuje, trži, oddaja, prodaja ali prevzame ali razumno pričakuje, da jih bo imela v lasti, jih proizvajala, izdelovala, predelovala, opravljala, kupovala, tržila, oddajala, prodajala ali prevzela v okviru njenega običajnega poslovanja;
(b)
pokriva tveganja, ki izhajajo iz morebitnega posrednega učinka na vrednost sredstev, storitev, surovin, produktov, blaga ali obveznosti iz točke (a), ki so posledica nihanj obrestnih mer, stopenj inflacije, deviznih tečajev ali kreditnega tveganja;
(c)
je zavarovalna pogodba v skladu z mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (v nadaljnjem besedilu: MSRP), sprejetimi v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (7).
Člen 11
(člen 10(4)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012)
Pragi kliringa
Vrednosti pragov kliringa za namen obveznosti kliringa so naslednje:
(a)
1 milijarda EUR v bruto nominalni vrednosti za pogodbe o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(b)
1 milijarda EUR v bruto nominalni vrednosti za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC na delnice;
(c)
3 milijarde EUR v bruto nominalni vrednosti za pogodbe o obrestnih izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(d)
3 milijarde EUR v bruto nominalni vrednosti za pogodbe o valutnih izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(e)
3 milijarde EUR v bruto nominalni vrednosti za pogodbe o blagovnih izvedenih finančnih instrumentih OTC in druge pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki niso zajete v točkah (a) do (d).
POGLAVJE VIII
TEHNIKE ZMANJŠEVANJA TVEGANJA ZA POGODBE O IZVEDENIH FINANČNIH INSTRUMENTIH OTC BREZ KLIRINGA PREK CNS
Člen 12
(člen 11(14)(a) Uredbe (EU) št. 648/2012)
Pravočasna potrditev
1. Pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu OTC, sklenjeno med finančnimi nasprotnimi strankami ali nefinančnimi nasprotnimi strankami iz člena 10 Uredbe (EU) št. 648/2012, ki je brez kliringa prek CNS, se potrdi, če je to mogoče elektronsko, čim prej in najpozneje:
(a)
za kreditne zamenjave in zamenjave obrestnih mer, sklenjene do vključno 28. februarja 2014, do konca drugega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(b)
za kreditne zamenjave in zamenjave obrestnih mer, sklenjene po 28. februarju 2014, do konca delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(c)
za kapitalske, valutne in blagovne zamenjave ter vse druge izvedene finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), sklenjene do vključno 31. avgusta 2013, do konca tretjega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih;
(d)
za kapitalske, valutne in blagovne zamenjave ter vse druge izvedene finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), sklenjene po 31. avgustu 2013 in do vključno 31. avgusta 2014, do konca drugega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih;
(e)
za kapitalske, valutne in blagovne zamenjave ter vse druge izvedene finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), sklenjene po 31. avgustu 2014, do konca delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih.
2. Pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu OTC, sklenjeno z nefinančno nasprotno stranko, ki ni zajeta v členu 10 Uredbe (EU) št. 648/2012, se potrdi čim prej, če je to mogoče elektronsko, in najpozneje:
(a)
za kreditne zamenjave in zamenjave obrestnih mer, sklenjene do vključno 31. avgusta 2013, do konca petega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(b)
za kreditne zamenjave in zamenjave obrestnih mer, sklenjene po 31. avgustu 2013 in do vključno 31. avgusta 2014, do konca tretjega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(c)
za kreditne zamenjave in zamenjave obrestnih mer, sklenjene po 31. avgustu 2014, do konca drugega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(d)
za kapitalske, valutne in blagovne zamenjave ter vse druge izvedene finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), sklenjene do vključno 31. avgusta 2013, do konca sedmega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih;
(e)
za kapitalske, valutne in blagovne zamenjave ter vse druge izvedene finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), sklenjene po 31. avgustu 2013 in do vključno 31. avgusta 2014, do konca četrtega delovnega dneva po datumu izvršitve pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih;
(f)
za kapitalske, valutne in blagovne zamenjave ter vse druge izvedene finančne instrumente, ki niso zajeti v točki (a), sklenjene po 31. avgustu 2014, do konca drugega delovnega dneva po datumu izvedbe.
3. Če je transakcija iz odstavka 1 ali 2 sklenjena po 16:00 uri po lokalnem času ali z nasprotno stranko v drugem časovnem območju, kar ne omogoča potrditve do določenega roka, se potrditev izvede čim prej in najpozneje en delovni dan po roku iz odstavka 1 ali 2, kakor je ustrezno.
4. Finančne nasprotne stranke imajo potreben postopek za mesečno poročanje števila nepotrjenih transakcij z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC iz odstavka 1 in 2, ki so odprte več kot pet delovnih dni, pristojnemu organu, imenovanemu v skladu s členom 48 Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8).
Člen 13
(člen 11(14)(a) Uredbe (EU) št. 648/2012)
Usklajevanje portfelja
1. Finančne in nefinančne nasprotne stranke v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC se pisno ali prek drugega enakovrednega elektronskega sredstva z vsako od svojih nasprotnih strank dogovorijo o ureditvi, v skladu s katero se usklajujejo portfelji. Tak dogovor se sprejme pred sklenitvijo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC.
2. Usklajevanje portfelja med seboj izvedejo nasprotne stranke v pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC ali usposobljena tretja stranka, ki ima za to ustrezno pooblastilo nasprotne stranke. Usklajevanje portfelja zajema ključne pogoje trgovanja, ki opredeljujejo vsako posamezno pogodbo o izvedenih finančnih instrumentih OTC, in vključujejo najmanj vrednotenje, pripisano vsaki pogodbi, v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) št. 648/2012.
3. Da bi se v zgodnji fazi ugotovilo vsako neskladje glede bistvene določbe pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, vključno z njenim vrednotenjem, se usklajevanje portfelja izvede:
(a)
za finančno nasprotno stranko ali nefinančno nasprotno stranko iz člena 10 Uredbe (EU) št. 648/2012:
(i)
vsak delovni dan, če imajo nasprotne stranke druga pri drugi odprtih 500 ali več pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(ii)
enkrat tedensko, če imajo nasprotne stranke druga pri drugi kadar koli v tednu odprtih med 51 in 499 pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(iii)
enkrat na četrtletje, če imajo nasprotne stranke druga pri drugi kadar koli v četrtletju odprtih 50 ali manj pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(b)
za nefinančno nasprotno stranko, ki ni zajeta v členu 10 Uredbe (EU) št. 648/2012:
(i)
enkrat na četrtletje, če imajo nasprotne stranke druga pri drugi kadar koli v četrtletju odprtih več kot 100 pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(ii)
enkrat letno, če imajo nasprotne stranke druga pri drugi odprtih 100 ali manj pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC.
Člen 14
(člen 11(14)(a) Uredbe (EU) št. 648/2012)
Stiskanje portfelja
Finančne nasprotne stranke ali nefinančne nasprotne stranke, ki imajo pri nasprotni stranki odprtih 500 ali več pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC brez centralnega kliringa, imajo postopke za redno, tj. najmanj dvakrat letno, analizo možnosti izvedbe stiskanja portfelja, da bi zmanjšale kreditno tveganje nasprotne stranke in izvedle takšno stiskanje portfelja.
Finančne nasprotne stranke in nefinančne nasprotne stranke zagotovijo, da lahko ustreznemu pristojnemu organu podajo razumno in veljavno razlago za odločitev, da izvedba stiskanja portfelja ni primerna.
Člen 15
(člen 11(14)(a) Uredbe (EU) št. 648/2012)
Reševanje sporov
1. Pri sklepanju medsebojnih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC se finančne nasprotne stranke in nefinančne nasprotne stranke dogovorijo o podrobnih postopkih in procesih v zvezi z naslednjim:
(a)
ugotavljanjem, evidentiranjem ter spremljanjem sporov, ki se nanašajo na priznanje ali vrednotenje pogodbe in izmenjavo zavarovanja med nasprotnimi strankami. Ti postopki evidentirajo vsaj čas trajanja spora, nasprotno stranko in znesek, ki je predmet spora;
(b)
pravočasnim reševanjem sporov s posebnim postopkom za tiste spore, ki se ne rešijo v petih delovnih dneh.
2. Finančne nasprotne stranke pristojnemu organu, imenovanemu v skladu s členom 48 Direktive 2004/39/ES, poročajo o vseh sporih med nasprotnimi strankami, ki se nanašajo na pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu OTC, njeno vrednotenje ali izmenjavo zavarovanja, za znesek ali vrednost, ki presega 15 milijonov EUR, in trajajo najmanj 15 delovnih dni.
Člen 16
(člen 11(14)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012)
Tržni pogoji, ki preprečijo vrednotenje po tekočih tržnih cenah
1. Tržni pogoji, ki preprečujejo, da se pogodba o izvedenih finančnih instrumentih OTC vrednoti po tekočih tržnih cenah, nastanejo v kateri koli od naslednjih situacij:
(a)
kadar je trg nedejaven;
(b)
kadar je razpon ocen glede razumnih poštenih vrednosti znaten in verjetnosti različnih ocen ni mogoče razumno oceniti.
2. Trg za pogodbo o izvedenem finančnem instrumentu OTC je nedejaven, ko borzne cene niso enostavno in redno na voljo, tiste cene, ki so na voljo, pa ne predstavljajo dejanskih in rednih tržnih transakcij na strogo poslovni podlagi.
Člen 17
(člen 11(14)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012)
Merila za uporabo vrednotenja na podlagi notranjega modela
Za uporabo vrednotenja na podlagi notranjega modela imajo finančne in nefinančne nasprotne stranke model, ki:
(a)
vključuje vse dejavnike, ki bi jih nasprotne stranke upoštevale pri določanju cene, vključno s čim večjo uporabo informacij za vrednotenje po tekočih tržnih cenah;
(b)
je skladen s sprejetimi ekonomskimi metodologijami za oblikovanje cen finančnih instrumentov;
(c)
je umerjen in preizkušen za veljavnost z uporabo cen katerih koli opaznejših trenutnih tržnih transakcij z istim finančnim instrumentom ali temelji na katerih koli opaznejših tržnih podatkih, ki so na voljo;
(d)
je potrjen in se spremlja neodvisno s strani drugega oddelka, kot je oddelek, ki prevzema tveganje;
(e)
je ustrezno dokumentiran in odobren s strani upravnega odbora tako pogosto, kot je to potrebno, po vsaki bistveni spremembi in vsaj enkrat na leto. Ta odobritev se lahko prenese na odbor.
Člen 18
(člen 11(14)(c) Uredbe (EU) št. 648/2012)
Uradno obvestilo pristojnemu organu o podrobnostih transakcije znotraj skupine
1. Vloga ali uradno obvestilo pristojnemu organu o podrobnostih transakcije znotraj skupine se predloži v pisni obliki in vključuje naslednje:
(a)
pravne nasprotne stranke v transakcijah, vključno z njihovimi identifikatorji v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe (EU) št. 1247/2012;
(b)
korporacijski odnos med nasprotnimi strankami;
(c)
podrobnosti o podpornih pogodbenih razmerjih med strankami;
(d)
kategorijo transakcije znotraj skupine, kot je opredeljena v odstavku 1 in točkah (a) do (d) odstavka 2 člena 3 Uredbe (EU) št. 648/2012;
(e)
podrobnosti o transakcijah, za katere nasprotna stranka zahteva izvzetje, vključno z naslednjim:
(i)
razredom sredstev pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(ii)
vrsto pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC;
(iii)
vrsto osnovnih sredstev;
(iv)
nominalno valuto in valuto poravnave;
(v)
razponom rokov zapadlosti pogodb;
(vi)
vrsto poravnave;
(vii)
pričakovano velikostjo, količino in pogostostjo pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC na leto.
2. Kot del svoje vloge ali uradnega obvestila pristojnemu organu nasprotna stranka predloži tudi dodatne informacije, ki potrjujejo, da so izpolnjeni pogoji iz člena 11(6) do (10) Uredbe (EU) št. 648/2012. Podporni dokumenti vključujejo kopije dokumentiranih postopkov obvladovanja tveganja, informacije o preteklih transakcijah, kopije ustreznih pogodb med strankami in lahko vključujejo pravno mnenje na zahtevo pristojnega organa.
Člen 19
(člen 11(14)(d) Uredbe (EU) št. 648/2012)
Uradno obvestilo organu ESMA o podrobnostih transakcije znotraj skupine
1. Uradno obvestilo pristojnega organa o podrobnostih transakcije znotraj skupine se organu ESMA predloži v pisni obliki:
(a)
v enem mesecu od prejema uradnega obvestila v zvezi z uradnim obvestilom v skladu s členom 11(7) ali (9) Uredbe (EU) št. 648/2012;
(b)
v enem mesecu od predložitve odločitve nasprotni stranki v zvezi z odločitvijo pristojnega organa v skladu s členom 11(6), (8) ali (10) Uredbe (EU) št. 648/2012.
2. Uradno obvestilo organu ESMA vključuje naslednje:
(a)
informacije, navedene v členu 18;
(b)
ali je odločitev pozitivna ali negativna;
(c)
v primeru pozitivne odločitve:
(i)
povzetek utemeljitve mnenja, da so pogoji iz člena 11(6), (7), (8), (9) ali (10) Uredbe (EU) št. 648/2012, kakor je ustrezno, izpolnjeni;
(ii)
ali gre pri izvzetju za izvzetje v celoti ali za delno izvzetje v zvezi z uradnim obvestilom, povezanim s členom 11(6), (8) ali (10) Uredbe (EU) št. 648/2012;
(d)
v primeru negativne odločitve:
(i)
navedbo pogojev iz člena 11(6), (7), (8), (9) ali (10) Uredbe (EU) št. 648/2012, kakor je ustrezno, ki niso izpolnjeni;
(ii)
povzetek utemeljitve mnenja, da taki pogoji niso izpolnjeni.
Člen 20
(člen 11(14)(d) Uredbe (EU) št. 648/2012)
Informacije o izvzetju znotraj skupine, ki jih je treba javno razkriti
Informacije o izvzetju znotraj skupine, ki jih je treba javno razkriti, vključujejo naslednje:
(a)
pravne nasprotne stranke pri transakcijah, vključno z njihovimi identifikatorji v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe (EU) št. 1247/2012;
(b)
razmerje med nasprotnimi strankami;
(c)
ali gre pri izvzetju za izvzetje v celoti ali za delno izvzetje;
(d)
nominalni skupni znesek pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, za katere se uporablja izvzetje znotraj skupine.
Člen 21
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Členi 13, 14 in 15 začnejo veljati šest mesecev po datumu začetka veljavnosti te uredbe.
Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 19. decembra 2012