ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 573/2014/EU
ze dne 15. května 2014
o posílení spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti (VSZ)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 149 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropská rada přijala v závěrech ze dne 17. června 2010 strategii Evropa 2020 pro zaměstnanost a inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“). Vyslovila se pro mobilizaci veškerých nástrojů a politik Unie na podporu dosažení společných cílů a vyzvala členské státy k přijetí posílených koordinovaných opatření. Veřejné služby zaměstnanosti (VSZ) hrají ústřední úlohu z hlediska svého přínosu k dosažení hlavního cíle míry zaměstnanosti strategie Evropa 2020, kterým je dosažení 75 % zaměstnanosti žen a mužů ve věku od 20 do 64 let do roku 2020, zejména snížením nezaměstnanosti mladých lidí.
(2)
Článkem 45 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“) se stanoví volný pohyb pracovníků v Unii a článek 46 Smlouvy stanoví opatření k zavedení tohoto volného pohybu, zejména zajištěním úzké spolupráce mezi veřejnými službami zaměstnanosti. Síť VSZ vytvořená tímto rozhodnutím (dále jen „síť“) by se kromě obecných aspektů geografické mobility měla věnovat široké škále cílů a iniciativ prostřednictvím stimulačních opatření, která mají zlepšit spolupráci mezi členskými státy v oblasti zaměstnanosti.
(3)
Cílem tohoto rozhodnutí by měla být podpora spolupráce mezi členskými státy v oblastech působnosti VSZ. Toto rozhodnutí formalizuje a posiluje neformální spolupráci mezi VSZ prostřednictvím stávající evropské sítě vedoucích představitelů VSZ, přičemž se zapojením do této sítě souhlasily všechny členské státy. Dosažení plného potenciálu této sítě závisí na pokračujícím zapojení všech členských států. Toto zapojení do sítě by mělo být oznámeno sekretariátu sítě.
(4)
Rada v souladu s čl. 148 odst. 4 Smlouvy přijala rozhodnutím 2010/707/EU (3) hlavní směry politik zaměstnanosti členských států, které byly zachovány pro roky 2011 až 2013. Tyto integrované hlavní směry poskytují členským státům vodítko pro vytyčení jejich národních programů reforem a pro provádění reforem. Integrované hlavní směry jsou základem pro doporučení pro jednotlivé země, která Rada členským státům podává podle uvedeného článku. V posledních letech tato doporučení obsahovala konkrétní doporučení k fungování a kapacitě VSZ a k účinnosti aktivních politik na trhu práce členských států.
(5)
Pro doporučení pro jednotlivé země by byla prospěšná posílená zpětná vazba o úspěšnosti provádění politik, založená na faktických poznatcích, a spolupráce mezi VSZ členských států. Síť by za tímto účelem měla provádět konkrétní iniciativy, jako jsou například společné systémy srovnávání na základě faktických poznatků, odpovídající činnosti vzájemného učení, vzájemná pomoc mezi členy sítě a provádění strategických postupů pro modernizaci VSZ. Specifické znalosti sítě a jejích jednotlivých členů by také měly sloužit jako podklady pro rozvoj politik zaměstnanosti, a to na žádost Evropského parlamentu, Rady, Komise nebo Výboru pro zaměstnanost.
(6)
Intenzivnější a cílenější spolupráce mezi VSZ by měla vést k lepšímu sdílení osvědčených postupů. Síť by měla propojit informace zjištěné na základě srovnávání a vzájemného učení tak, aby se mohl vyvinout systematický, dynamický a integrovaný proces učení na základě srovnávání.
(7)
Síť by měla fungovat v úzké spolupráci s Výborem pro zaměstnanost podle článku 150 Smlouvy a měla by přispívat k jeho práci poskytováním faktických poznatků a zpráv o politikách prováděných VSZ. Příspěvky sítě Evropskému parlamentu by měly být poskytovány prostřednictvím jejího sekretariátu a příspěvky Radě prostřednictvím Výboru pro zaměstnanost, bez jakýchkoli změn a případně s komentářem. Zejména společné znalosti sítě týkající se výsledků politik zaměstnanosti a komparativní analýzy VSZ by mohly tvůrcům politik na úrovni Unie i na vnitrostátní úrovni pomoci při posuzování a navrhování politik zaměstnanosti.
(8)
Síť by se v oblastech působnosti VSZ měla podílet na provádění politických iniciativ týkajících se zaměstnanosti, jako je například doporučení Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruk pro mladé lidi (4). Síť by také měla podporovat iniciativy zaměřené na lepší sladění nabízených a požadovaných dovedností, vytváření důstojných pracovních podmínek a udržitelné zaměstnanosti, posílení dobrovolné mobility pracovní síly a usnadňování přechodu ze vzdělávání a odborné přípravy do pracovního procesu, například podporou poskytování poradenství a zlepšováním transparentnosti dovedností a kvalifikací. Tyto činnosti sítě by měly zahrnovat hodnocení a posuzování aktivních politik na trhu práce, včetně politik zaměřených na zranitelné sociální skupiny a sociální vyloučení.
(9)
Síť by měla posílit spolupráci mezi svými členy a rozvíjet společné iniciativy zaměřené na výměnu informací a osvědčených postupů ve všech oblastech, jež spadají do působnosti VSZ, na srovnávací analýzy a poskytování doporučení i na podporu inovativních přístupů při poskytování služeb zaměstnanosti. Díky vytvoření sítě bude možné provádět celkové srovnávání všech VSZ založené na faktických poznatcích a zaměřené na výsledky, což povede k určení osvědčených postupů v oblastech služeb poskytovaných VSZ. Tyto výstupy by měly přispět k lepšímu navrhování a poskytování služeb zaměstnanosti v rámci jejich konkrétních pravomocí. Iniciativy sítě by měly zlepšit účinnost VSZ a umožnit účelnější vynakládání veřejných prostředků. Síť by měla rovněž spolupracovat s dalšími poskytovateli služeb zaměstnanosti.
(10)
Síť by ve svém ročním pracovním programu měla stanovit technické podrobnosti srovnávání VSZ a souvisejícího vzájemného učení, zejména metodiku vzájemného učení na základě srovnávání podle ukazatelů srovnávání uvedených v příloze tohoto rozhodnutí pro hodnocení výkonnosti VSZ, kontextové proměnné, požadavky na poskytování údajů a vzdělávací nástroje integrovaného programu vzájemného učení. Oblasti srovnávání by měly být vymezeny v tomto rozhodnutí. Členské státy se mohou nadále rozhodnout, zda se dobrovolně zapojí do dalších procesů učení na základě srovnávání v jiných oblastech.
(11)
Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy, pokud jde o změny přílohy obsahující ukazatele srovnávání. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, zejména s odborníky z VSZ. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(12)
Vzhledem k různorodosti modelů VSZ, úkolů a forem poskytování služeb je na členských státech, aby z řad řídících pracovníků VSZ nominovaly do správní rady sítě (dále jen „správní rada“) jednoho člena a jednoho náhradníka. Tento člen nebo náhradník by měl ve správní radě případně zastupovat ostatní VSZ svého členského státu. Pokud členský stát nemůže z ústavních důvodů nominovat pouze jednu VSZ, je třeba určit příslušné VSZ, jejichž počet by měl být co nejnižší, aniž by došlo ke změně pravidla, že každý členský stát má ve správní radě jeden hlas. Členové správní rady by měli vynaložit veškeré úsilí s cílem zajistit, aby názory a zkušenosti místních a regionálních orgánů byly začleněny do činností sítě a aby tyto orgány byly o těchto činnostech průběžně informovány. Členové správní rady by měli mít pravomoc přijímat rozhodnutí jménem svých VSZ. Činnosti by měly být otevřeny účasti VSZ ze všech úrovní, aby se zajistilo zapojení všech VSZ do sítě.
(13)
Síť by měla mít k dispozici nejaktuálnější údaje o nezaměstnanosti na úrovni NUTS 3, aby bylo zajištěno, že společné úkoly VSZ co nejvíce odpovídají současné situaci na trhu práce.
(14)
Síť by měla vycházet ze zkušeností stávající neformální poradní skupiny evropské sítě vedoucích představitelů VSZ, kterou Komise podporuje od roku 1997 a k jejímž názorům bylo v tomto rozhodnutí přihlédnuto, a tuto skupinu by měla nahradit. Klíčové oblasti činnosti, které uvedená poradní skupina vymezila ve svém dokumentu „Strategie VSZ 2020“, by měly přispět k modernizaci a posílení VSZ.
(15)
Síť by měla zprostředkovat vzájemnou pomoc ve prospěch svých členů a pomáhat svým členům při poskytování vzájemné podpory při modernizaci organizačních struktur a poskytování služeb, a to posílením spolupráce zejména v oblasti předávání poznatků, studijních návštěv a výměny pracovníků.
(16)
Financování sítě a jejích iniciativ by mělo být zajišťováno prostřednictvím oddílu Progress/zaměstnanost programu Evropské unie pro zaměstnanost a sociální inovace („EaSI“), zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1296/2013 (5), do výše rozpočtových prostředků stanovených Evropským parlamentem a Radou.
(17)
U projektů navržených sítí nebo identifikovaných v rámci činností vzájemného učení a následně prováděných v jednotlivých VSZ by členské státy měly mít přístup k financování z Evropského sociálního fondu (ESF), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a programu Horizont 2020 - rámcového programu Unie pro výzkum a inovace (2014-2020), zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (6).
(18)
Síť by měla zajistit, aby doplňovala, a nikoli nahrazovala nebo zdvojovala činnosti prováděné v rámci evropské strategie zaměstnanosti ve smyslu hlavy IX Smlouvy, zejména činnost Výboru pro zaměstnanost a jeho nástroje, jako je společný hodnotící rámec, jakož i program vzájemného učení. Komise by dále měla zajistit, aby v zájmu součinnosti spolu úzce spolupracovaly sekretariát sítě a sekretariát Výboru pro zaměstnanost.
(19)
Toto rozhodnutí ctí základní práva a dodržuje zásady uznané Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“). Cílem tohoto rozhodnutí je především zajistit plné dodržování práva na přístup k bezplatným službám zaměstnanosti a podpořit uplatňování článku 29 Listiny,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení sítě
Na období od 17. června 2014 do 31. prosince 2020 se tímto zřizuje celounijní síť veřejných služeb zaměstnanosti (VSZ) (dále jen „síť“). Síť provádí iniciativy stanovené v článku 4.
Síť tvoří:
a)
VSZ nominované členskými státy;
b)
Komise.
Výbor pro zaměstnanost má status pozorovatele.
Členské státy, v nichž působí nezávislé VSZ na nižší než celostátní úrovni, zajistí jejich odpovídající zastoupení v konkrétních iniciativách sítě.
Článek 2
Definice učení na základě srovnávání
Pro účely tohoto rozhodnutí a činností sítě se „učením na základě srovnávání“ rozumí proces vytváření systematického a integrovaného propojení mezi činnostmi srovnávání a vzájemného učení, jež spočívá v identifikaci dobrých výsledků pomocí systémů srovnávání vycházejících z ukazatelů, včetně shromažďování údajů, jejich validace, konsolidace a posuzování, v souladu s příslušnou metodikou, a ve využívání takto zjištěných informací k vzájemnému učení, jež bude konkrétní a podložené faktickými poznatky, včetně modelů osvědčených postupů.
Článek 3
Cíle
Cílem tohoto rozhodnutí je prostřednictvím sítě podpořit spolupráci mezi členskými státy na poli zaměstnanosti, v oblastech působnosti VSZ, s cílem přispět ke strategii Evropa 2020 a k provádění příslušných politik Unie, a podpořit tak:
a)
nejzranitelnějším sociální skupiny s vysokými mírami nezaměstnanosti, obzvláště starší pracovníky a mladé lidi, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy;
b)
vytváření důstojných pracovních podmínek a udržitelné zaměstnanosti;
c)
lepší fungování trhů práce v EU;
d)
identifikaci nedostatků v oblasti dovedností a poskytování informací o jejich rozsahu a lokalitě, jakož i lepší sladění dovedností uchazečů o zaměstnání s potřebami zaměstnavatelů;
e)
lepší integraci trhů práce;
f)
větší dobrovolnou geografickou a profesní mobilitu na spravedlivém základě za účelem naplnění konkrétních potřeb trhů práce;
g)
začlenění osob vyloučených z trhu práce jako součást boje proti sociálnímu vyloučení;
h)
hodnocení a posuzování aktivních iniciativ na trhu práce a jejich účinné a účelné provádění.
Článek 4
Iniciativy sítě
1. V oblastech působnosti VSZ provádí síť zejména tyto iniciativy:
a)
rozvíjení a zavádění celounijního učení na základě srovnávání mezi VSZ založeného na faktických poznatcích, jehož se účastní VSZ, s cílem porovnat pomocí vhodné metodiky výsledky jejich činností v těchto oblastech:
i)
přínos ke snížení nezaměstnanosti u všech věkových skupin a u zranitelných skupin,
ii)
přínos ke zkrácení doby trvání nezaměstnanosti a snížení neaktivity s cílem řešit dlouhodobou a strukturální nezaměstnanost a sociální vyloučení,
iii)
obsazování volných pracovních míst (včetně dobrovolnou mobilitou pracovníků),
iv)
spokojenost klientů se službami VSZ;
b)
poskytování vzájemné pomoci v podobě „peer-to-peer“ nebo skupinových činností, prostřednictvím spolupráce, výměny informací, zkušeností a pracovníků mezi členy sítě, včetně podpory při provádění doporučení vydaných Radou pro jednotlivé země souvisejících s VSZ, jež je poskytována na žádost daného členského státu nebo dané VSZ;
c)
přispívání k modernizaci a posílení VSZ v klíčových oblastech, v souladu s cíli strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti a v sociální oblasti;
d)
příprava zpráv na žádost Evropského parlamentu, Rady nebo Komise či z vlastního podnětu;
e)
podílení se na provádění příslušných politických iniciativ;
f)
přijímání a provádění ročního pracovního programu sítě, v němž jsou stanoveny její pracovní metody, očekávané výsledky a podrobnosti související s prováděním systémů učení na základě srovnávání;
g)
podpora a sdílení osvědčených postupů zaměřených na identifikaci mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, a na rozvoj iniciativ k zajištění toho, že tito mladí lidé získají dovednosti nezbytné k tomu, aby vstoupili na trh práce a udrželi se na něm.
Pokud jde o iniciativu stanovenou v prvním pododstavci písm. a), použijí se při srovnávání ukazatele stanovené v příloze. Síť se na provádění těchto činností také aktivně podílí sdílením údajů, poznatků a postupů. Členské státy se mohou nadále rozhodnout, zda se dobrovolně zapojí do dalších systémů učení na základě srovnávání v jiných oblastech než uvedených v prvním pododstavci písm. a) bodech i) až iv).
2. Síť zřídí mechanismus podávání zpráv v souvislosti se všemi iniciativami uvedenými v odstavci 1. Při uplatňování tohoto mechanismu podávají členové sítě jednou ročně zprávy správní radě.
Článek 5
Spolupráce
Síť navazuje spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami na trhu práce včetně dalších poskytovatelů služeb zaměstnanosti a případně se sociálními partnery, organizacemi zastupujícími nezaměstnané osoby nebo zranitelné skupiny, nevládními organizacemi působícími v oblasti zaměstnanosti, regionálními a místními orgány, s Evropskou sítí pro rozvoj politiky celoživotního poradenství a se soukromými službami zaměstnanosti tak, že je přizve k příslušným činnostem a na příslušná zasedání sítě a sdílí s nimi informace a údaje.
Článek 6
Fungování sítě
1. Řídícím orgánem sítě je správní rada. Členské státy do správní rady nominují z řad řídících pracovníků svých VSZ jednoho člena a jednoho náhradníka. Komise do správní rady rovněž jmenuje jednoho člena a jednoho náhradníka. Členy správní rady v případě potřeby zastupují jejich náhradníci.
Výbor pro zaměstnanost nominuje, v souladu se svým jednacím řádem, jednoho ze svých členů jako zástupce, který bude mít ve správní radě status pozorovatele, s výjimkou uzavřených zasedání správní rady. Správní rada se může scházet na uzavřených zasedáních, kterých se účastní jeden člen za každý členský stát a jeden člen za Komisi, s výjimkou projednávání těch bodů pořadu jednání, které se týkají ročního pracovního programu. Jednací řád správní rady stanoví další podrobná pravidla pro konání uzavřených zasedání.
2. Správní rada jmenuje ze svých členů nominovaných členským státem předsedu a dva místopředsedy. Předseda zastupuje síť navenek. Předsedu v případě potřeby zastupují místopředsedové.
3. Správní rada jednomyslným rozhodnutím přijme svůj jednací řád. Tento jednací řád musí obsahovat mimo jiné ustanovení o přijímání rozhodnutí správní rady a o jmenování a délce funkčního období předsedy a místopředsedů správní rady.
4. Správní rada většinovým rozhodnutím přijímá:
a)
roční pracovní program sítě včetně ustavení pracovních skupin a stanovení jazykového režimu zasedání sítě;
b)
technický rámec pro provádění činností v rámci srovnávání a vzájemného učení jakožto součást ročního pracovního programu sítě, včetně metodiky učení na základě srovnávání podle ukazatelů srovnávání uvedených v příloze tohoto rozhodnutí za účelem porovnávání výsledků VSZ, kontextových proměnných, požadavků na poskytování údajů a vzdělávacích nástrojů integrovaného programu vzájemného učení;
c)
výroční zprávu sítě. Tato zpráva se zašle Evropskému parlamentu a Radě a zveřejní se.
5. Správní radě je nápomocen sekretariát zajištěný Komisí, která mu poskytuje zázemí. Sekretariát ve spolupráci s předsedou a místopředsedy připravuje zasedání správní rady, roční pracovní program a výroční zprávu sítě. Sekretariát úzce spolupracuje se sekretariátem Výboru pro zaměstnanost.
Článek 7
Finanční podpora tohoto stimulačního opatření
Celkové finanční zdroje přidělené na provádění tohoto rozhodnutí se stanoví v rámci oddílu Progress/zaměstnanost EaSI, jehož roční rozpočtové prostředky schvalují Evropský parlament a Rady v mezích finančního rámce.
Článek 8
Změna přílohy obsahující ukazatele srovnávání
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 9, kterými se mění příloha stanovící ukazatele srovnávání.
Článek 9
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 8 je Komisi svěřena na dobu od 17. června 2014 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 8 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 8 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 10
Přezkum
Komise do 18. června 2017 předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů zprávu o uplatňování tohoto rozhodnutí. Ve zprávě se zejména posoudí, nakolik síť přispívá k dosahování cílů uvedených v článku 3 a zda splnila své úkoly. Zpráva rovněž posoudí, jak síť vytvořila a prováděla srovnávání v oblastech uvedených v čl. 4 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) bodech i) až iv).
Článek 11
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 12
Určení
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
V Bruselu dne 15. května 2014.
SKLEP št. 573/2014/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 15. maja 2014
o boljšem sodelovanju med javnimi zavodi za zaposlovanje (JZZ)
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 149 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Evropski svet je v svojih sklepih z dne 17. junija 2010 sprejel strategijo Evropa 2020 za delovna mesta ter pametno, trajnostno in vključujočo rast (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020). Pozval je k uporabi vseh instrumentov in politik Unije, da bi se podprlo doseganje skupnih ciljev, ter države članice pozval k bolj usklajenemu ukrepanju. Javni zavodi za zaposlovanje (JZZ) igrajo osrednjo vlogo pri prispevanju k doseganju krovnega cilja iz strategije Evropa 2020 glede stopnje delovne aktivnosti, namreč 75 % za moške in ženske, stare med 20 in 64 let, do leta 2020, zlasti z zmanjševanjem brezposelnosti mladih.
(2)
Člen 45 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) zagotavlja prosto gibanje delavcev v Uniji, člen 46 Pogodbe pa določa ukrepe za izvajanje te svoboščine, zlasti z zagotavljanjem tesnega sodelovanja med JZZ. Mreža JZZ, vzpostavljena s tem sklepom (v nadaljnjem besedilu: mreža), bi morala poleg splošnih vidikov geografske mobilnosti zajemati tudi širok razpon ciljev in pobud v obliki spodbujevalnih ukrepov za izboljšanje sodelovanja med državami članicami na področju zaposlovanja.
(3)
Namen tega sklepa bi moral biti spodbujanje sodelovanja med državami članicami na področjih, za katera so odgovorni JZZ. Z njim se formalizira in krepi neformalno sodelovanje med JZZ prek obstoječe evropske mreže vodij JZZ, na sodelovanje v kateri so pristale vse države članice. Celotno potencialno vrednost mreže je mogoče izkoristiti z neprekinjenim sodelovanjem vseh držav članic. O tem sodelovanju bi bilo treba uradno obvestiti sekretariat mreže.
(4)
Svet je v skladu s členom 148(4) Pogodbe s Sklepom 2010/707/EU (3) sprejel smernice za politike zaposlovanja držav članic, ki so ostale v veljavi v letih 2011-2013. Te integrirane smernice usmerjajo države članice pri oblikovanju nacionalnih programov reform in izvajanju reform. Integrirane smernice za zaposlovanje so podlaga za priporočila za posamezne države, ki jih Svet naslovi na države članice v skladu z navedenim členom. V zadnjih letih so ta priporočila vključevala posebna priporočila o delovanju in zmogljivosti JZZ ter uspešnosti aktivnih politik trga dela v državah članicah.
(5)
Koristno bi bilo, če bi se priporočila za posamezne države dodatno podprla z okrepljenimi povratnimi informacijami na podlagi dejstev o uspešnosti izvajanja politik in sodelovanjem med JZZ držav članic. Zato bi morala mreža izvajati konkretne pobude, kot so skupni sistemi primerjalnih analiz na podlagi dejstev, ustrezne dejavnosti vzajemnega učenja, vzajemna pomoč med člani mreže in izvajanje strateških ukrepov za posodobitev JZZ. Posebno znanje mreže in njenih posameznih članov bi se moralo na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta, Komisije ali Odbora za zaposlovanje uporabiti tudi za zagotovitev dokazov o razvoju politik zaposlovanja.
(6)
Obsežnejše in bolj usmerjeno sodelovanje med JZZ bi moralo privesti do izboljšane izmenjave najboljših praks. Mreža bi morala povezovati ugotovitve na podlagi primerjalnih analiz in dejavnosti vzajemnega učenja na način, ki bi omogočil razvoj sistematičnega, dinamičnega in integriranega procesa primerjalnega učenja.
(7)
Mreža bi morala tesno sodelovati z Odborom za zaposlovanje na podlagi člena 150 Pogodbe in prispevati k njegovemu delu z zagotavljanjem dejanskih dokazov in poročil o politikah, ki jih izvajajo JZZ. Mreža bi morala svoje prispevke Evropskemu parlamentu posredovati prek sekretariata, Svetu pa prek Odbora za zaposlovanje, in sicer brez kakršnih koli sprememb in po potrebi s pripombami. Združeno znanje mreže o vidikih uresničevanja politik zaposlovanja in primerjalna analiza JZZ bi bila lahko nosilcem političnih odločitev v pomoč zlasti pri ocenjevanju in pripravi politik zaposlovanja na ravni Unije in na nacionalni ravni.
(8)
Mreža bi morala na področjih, za katera so odgovorni JZZ, prispevati k izvajanju pobud politike na področju zaposlovanja, kot je Priporočilo Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mlade (4). Mreža bi morala prav tako podpirati pobude, katerih cilji so boljše usklajevanje spretnosti, dostojna in trajnostna zaposlitev, okrepljena prostovoljna mobilnost delovne sile ter omogočanje lažjega prehoda iz sistema izobraževanja in usposabljanja na trg dela, vključno s podporo zagotavljanju usmerjanja ter izboljšano preglednostjo znanj in kvalifikacij. V dejavnosti mreže bi moralo biti vključeno vrednotenje in ocenjevanje aktivnih politik trga dela, vključno s tistimi, ki so namenjene ranljivim družbenim skupinam in odpravljanju socialne izključenosti.
(9)
Mreža bi morala okrepiti sodelovanje med svojimi člani, razviti skupne pobude s ciljem izmenjave informacij in najboljših praks na vseh področjih, za katera so odgovorni JZZ, primerjalne analize in svetovanje ter spodbujanje inovativnih pristopov pri zagotavljanju storitev za zaposlovanje. Vzpostavitev mreže bo omogočila vključujočo primerjavo vseh JZZ na podlagi dejstev, ki bo usmerjena v uspešnost in bo omogočila opredelitev najboljših praks na področjih storitev JZZ. Ti rezultati bi morali prispevati k boljšemu načrtovanju in zagotavljanju storitev na področju zaposlovanja v okviru njihovih posebnih pristojnosti. Pobude mreže bi morale izboljšati uspešnost JZZ in omogočiti učinkovitejšo javno porabo. Mreža bi morala sodelovati tudi z drugimi ponudniki storitev na področju zaposlovanja.
(10)
Mreža bi morala v svojem letnem delovnem programu opredeliti tehnične podrobnosti primerjalnih analiz JZZ in s tem povezanih dejavnosti vzajemnega učenja, zlasti metodologijo primerjalnega učenja na podlagi kazalnikov primerjalnih analiz, navedenih v Prilogi k temu sklepu, za ocenjevanje uspešnosti JZZ, kontekstualne spremenljivke, zahteve za zagotavljanje podatkov in učne instrumente integriranega programa vzajemnega učenja. V tem sklepu bi bilo treba opredeliti področja primerjalnih analiz. Države članice ohranjajo pristojnost, da odločajo, ali bodo prostovoljno sodelovale pri dodatnih dejavnostih primerjalnega učenja na drugih področjih.
(11)
Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 Pogodbe sprejme akte v zvezi s spremembo Priloge v zvezi s kazalniki primerjalnih analiz. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov, zlasti s strokovnjaki JZZ. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(12)
Zaradi različnih modelov, nalog in oblik zagotavljanja storitev JZZ države članice izmed vodstvenega kadra JZZ same določijo enega člana in enega nadomestnega člana upravnega odbora mreže (v nadaljnjem besedilu: odbor). Kadar je ustrezno, bi moral član ali nadomestni član v odboru zastopati druge JZZ iz njegove države članice. Če država članica iz ustavnih razlogov ne more določiti samo enega JZZ, bi se morali zadevni JZZ določiti v čim manjšem številu, pri čemer se ne bi smelo spremeniti pravila, da ima ena država članica en glas v odboru. Člani odbora bi si morali po najboljših močeh prizadevati zagotoviti, da se stališča in izkušnje lokalnih in regionalnih organov vključijo v dejavnosti mreže ter da so taki organi obveščeni o teh dejavnostih. Člani odbora bi morali imeti pristojnost sprejemanja odločitev v imenu svojih JZZ. Da se zagotovi vključitev vseh JZZ v mrežo, bi morale biti dejavnosti odprte za sodelovanje JZZ s strani vseh ravni.
(13)
Da se zagotovi, da skupne naloge JZZ tesno ustrezajo dejanskemu stanju na trgu dela, bi morala mreža razpolagati z najnovejšimi podatki o brezposelnosti na ravni NUTS 3.
(14)
Mreža bi morala graditi na izkušnjah obstoječe neformalne svetovalne skupine evropske mreže vodij JZZ, ki jo Komisija podpira od leta 1997 in katere mnenja so upoštevana v tem sklepu, ter jo nadomestiti. Ključna področja za ukrepanje, ki jih je opredelila ta svetovalna skupina v svojem dokumentu z naslovom „Strategija JZZ 2020“, bi morala prispevati k posodobitvi in krepitvi JZZ.
(15)
Mreža bi morala svojim članom zagotavljati vzajemno pomoč in omogočati njihovo medsebojno podporo pri posodobitvi organizacijskih struktur in zagotavljanju storitev z boljšim sodelovanjem, zlasti s prenosom znanja, študijskimi obiski in izmenjavami osebja.
(16)
Mreža in njene pobude bi se morale financirati iz oddelka PROGRESS/zaposlovanje programa Evropske unije za zaposlovanje in socialne inovacije (v nadaljnjem besedilu: EaSI), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), v okviru odobritev, ki jih določita Evropski parlament in Svet.
(17)
Države članice bi morale imeti dostop do finančnih sredstev za projekte, ki jih razvije mreža ali se opredelijo v okviru dejavnosti vzajemnega učenja in se nato izvajajo v posameznih JZZ, in sicer iz Evropskega socialnega sklada (ESS), Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) in Obzorja 2020, okvirnega programa Unije za raziskave in inovacije (2014-2020), vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6).
(18)
Mreža bi morala zagotoviti dopolnjevanje ukrepov, ki se izvajajo v okviru evropske strategije zaposlovanja v smislu naslova IX Pogodbe, in jih ne nadomešča ali podvaja, zlasti dejavnosti Odbora za zaposlovanje in njegovih orodij, kot sta skupni ocenjevalni okvir in program vzajemnega učenja. Komisija bi morala poleg tega za vzpostavitev sinergij zagotoviti tesno sodelovanje med sekretariatoma mreže in Odbora za zaposlovanje.
(19)
V tem sklepu se spoštujejo temeljne pravice in upoštevajo načela, priznana z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). S tem sklepom se zlasti želi zagotoviti dosledno spoštovanje pravice dostopa do brezplačnih storitev posredovanja zaposlitev in spodbuditi uporaba člena 29 Listine -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Vzpostavitev mreže
Mreža javnih zavodov za zaposlovanje (JZZ) po vsej Uniji se vzpostavi za obdobje od 17. junija 2014 do 31. decembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: mreža). Mreža izvaja pobude iz člena 4.
Mrežo sestavljajo:
(a)
JZZ, ki jih določijo države članice;
(b)
Komisija.
Odbor za zaposlovanje ima status opazovalca.
Države članice z avtonomnimi JZZ na podnacionalni ravni zagotovijo njihovo ustrezno zastopanost v posebnih pobudah mreže.
Člen 2
Opredelitev primerjalnega učenja
Za namene tega sklepa in dejavnosti mreže „primerjalno učenje“ pomeni proces vzpostavljanja sistematične in integrirane povezave med primerjalnimi analizami in dejavnostmi vzajemnega učenja, in sicer s prepoznavanjem dobrih rezultatov prek sistemov primerjalnih analiz na podlagi kazalnikov, vključno z zbiranjem podatkov, potrjevanjem podatkov, konsolidacijo podatkov in ocenami, z ustrezno metodologijo ter z uporabo ugotovitev za izvedbo konkretnih, z dejstvi podprtih dejavnosti vzajemnega učenja, vključno z modeli dobrih ali najboljših praks.
Člen 3
Cilji
Cilj tega sklepa je prek mreže spodbuditi sodelovanje med državami članicami na področju zaposlovanja, in sicer na področjih, za katera so odgovorni JZZ, da bi prispevali k strategiji Evropa 2020, pa tudi k izvajanju zadevnih politik Unije, ter tako podpirali:
(a)
najranljivejše družbene skupine, za katere so značilne visoke stopnje brezposelnosti, zlasti starejše delavce ter mlade, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo;
(b)
dostojno in trajnostno zaposlitev;
(c)
boljše delovanje trgov dela v EU;
(d)
zaznavanje pomanjkanja usposobljene delovne sile in zagotavljanje informacij o številu oseb in lokaciji ter boljše usklajevanje znanja iskalcev zaposlitve s potrebami delodajalcev;
(e)
boljše povezovanje trgov dela;
(f)
večjo pravično prostovoljno geografsko in poklicno mobilnost kot odziv na posebne potrebe trgov dela;
(g)
vključevanje oseb, ki so izključene iz trga dela, kot del boja proti socialni izključenosti;
(h)
vrednotenje in ocenjevanje aktivnih pobud na trgu dela ter njihovega uspešnega in učinkovitega izvajanja.
Člen 4
Pobude mreže
1. Mreža na področjih, za katera so odgovorni JZZ, izvaja zlasti naslednje pobude:
(a)
razvoj in izvajanje primerjalnega učenja po vsej Uniji na podlagi dejstev, s katerimi JZZ z ustrezno metodologijo primerjajo uspešnost svojih dejavnosti na naslednjih področjih:
(i)
prispevanje k zmanjševanju brezposelnosti vseh starostnih skupin in ranljivih skupin;
(ii)
prispevanje k zmanjševanju trajanja brezposelnosti in zmanjševanju neaktivnosti, da bi se odzvali na problem dolgoročne in strukturne brezposelnosti ter socialne izključenosti;
(iii)
zapolnjevanje prostih delovnih mest (tudi s prostovoljno mobilnostjo delovne sile);
(iv)
zadovoljstvo strank s storitvami JZZ;
(b)
zagotavljanje vzajemne pomoči v obliki medsebojne strokovne pomoči ali skupinskih dejavnosti, s sodelovanjem ter izmenjavo informacij, izkušenj in osebja med člani mreže, vključno s podporo pri izvajanju priporočil za posamezno državo v zvezi z JZZ, ki jih je izdal Svet, in sicer na zahtevo zadevne države članice ali JZZ;
(c)
prispevanje k posodobitvi in krepitvi JZZ na ključnih področjih v skladu s cilji na področju zaposlovanja in socialnimi cilji strategije Evropa 2020;
(d)
priprava poročil na zahtevo Evropskega parlamenta, Sveta ali Komisije ali na lastno pobudo;
(e)
prispevanje k izvajanju ustreznih pobud politike;
(f)
sprejetje in izvajanje letnega delovnega programa, v katerem so opisane delovne metode mreže, rezultati, ki jih mora doseči, in podrobnosti v zvezi z izvajanjem primerjalnega učenja;
(g)
spodbujanje in izmenjava najboljših praks za prepoznavanje mladih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, ter za razvoj pobud, s katerimi bi zagotovili, da ti mladi pridobijo znanja, potrebna za vstop in obstanek na trgu dela.
Kar zadeva pobudo iz točke (a) prvega pododstavka se pri primerjalnih analizah uporabljajo kazalniki, določeni v Prilogi. Mreža prav tako aktivno sodeluje pri izvajanju teh dejavnosti z izmenjavo podatkov, znanja in praks. Države članice ohranijo pristojnosti, da same odločajo, ali bodo prostovoljno sodelovale pri dodatnih dejavnostih primerjalnega učenja na področjih, ki niso tista iz točk (i) do (iv) točke (a).
2. Mreža vzpostavi mehanizem za poročanje v zvezi s pobudami iz odstavka 1. V okviru uporabe tega mehanizma člani mreže vsako leto poročajo upravnemu odboru.
Člen 5
Sodelovanje
Mreža vzpostavi sodelovanje z zadevnimi zainteresiranimi stranmi trga dela, vključno z drugimi ponudniki storitev na področju zaposlovanja, ter po potrebi s socialnimi partnerji, organizacijami, ki zastopajo brezposelne osebe ali ranljive skupine, nevladnimi organizacijami, ki delujejo na področju zaposlovanja, regionalnimi in lokalnimi organi, evropsko mrežo za politiko vseživljenjske karierne orientacije in zasebnimi zavodi za zaposlovanje, tako da jih vključuje v ustrezne dejavnosti in sestanke mreže ter z njimi izmenjuje informacije in podatke.
Člen 6
Delovanje mreže
1. Mrežo upravlja upravni odbor. Države članice izmed vodstvenega kadra svojega zadevnega JZZ v upravni odbor določijo enega člana in enega nadomestnega člana. Enega člana in enega nadomestnega člana upravnega odbora imenuje tudi Komisija. Člane upravnega odbora po potrebi nadomeščajo njihovi nadomestni člani.
Odbor za zaposlovanje v skladu s svojim poslovnikom izmed svojih članov v upravni odbor določi predstavnika, ki ima v njem status opazovalca, razen na sejah upravnega odbora v ožji sestavi. Upravni odbor se lahko sestane na sejah v ožji sestavi, na katerih sodeluje en član iz posamezne države članice in en član iz Komisije, razen pri točkah dnevnega reda, ki zadevajo letni delovni program. V poslovniku upravnega odbora bi morala biti določena nadaljnja pravila v zvezi s sklici sej v ožji sestavi.
2. Upravni odbor svojega predsednika in dva podpredsednika imenuje izmed vrst svojih članov, ki jih določijo države članice. Predsednik zastopa mrežo. Predsednika po potrebi nadomešča podpredsednik.
3. Upravni odbor soglasno sprejme svoj poslovnik. Ta poslovnik med drugim vsebuje ureditve glede sprejemanja odločitev upravnega odbora ter določbe o imenovanju in mandatu predsednika ter podpredsednikov upravnega odbora.
4. Upravni odbor z večino glasov sprejme:
(a)
letni delovni program mreže, vključno z vzpostavitvijo delovnih skupin in jezikovno ureditvijo na sejah v okviru mreže;
(b)
tehnični okvir za izvajanje primerjalnih analiz in dejavnosti vzajemnega učenja kot del letnega delovnega programa mreže, vključno z metodologijo primerjalnih analiz na podlagi kazalnikov primerjalnih analiz, navedenih v Prilogi k temu sklepu, za primerjavo uspešnosti JZZ, kontekstualnimi spremenljivkami, zahtevami za zagotavljanje podatkov in učnimi instrumenti integriranega programa vzajemnega učenja;
(c)
letno poročilo mreže. To poročilo se pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu ter se objavi.
5. Upravnemu odboru pomaga sekretariat, ki ga zagotovi Komisija in deluje v okviru Komisije. Sekretariat v sodelovanju s predsednikom in podpredsednikoma pripravlja seje upravnega odbora, letni delovni program in letno poročilo mreže. Sekretariat tesno sodeluje s sekretariatom Odbora za zaposlovanje.
Člen 7
Finančna podpora za ta spodbujevalni ukrep
Globalni viri za izvajanje tega sklepa se določijo v okviru oddelka PROGRESS/zaposlovanje EaSI, katerega letne odobritve odobrita Evropski parlament in Svet v mejah finančnega okvira.
Člen 8
Sprememba Priloge v zvezi s kazalniki primerjalnih analiz
Na Komisijo se v skladu s členom 9 prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za spreminjanje Priloge, v kateri so določeni kazalniki primerjalnih analiz.
Člen 9
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo iz člena 8 se prenese na Komisijo od 17. junija 2014 do 31. decembra 2020.
3. Pooblastilo iz člena 8 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 8, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 10
Pregled
Komisija do 18. junija 2017 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o uporabi tega sklepa. To poročilo vsebuje zlasti oceno, v kolikšnem obsegu je mreža prispevala k doseganju ciljev iz člena 3 in ali je izpolnila svoje naloge. Poleg tega se v njem oceni, kako je mreža razvila in izvajala primerjalne analize na področjih iz točke (a)(i) do (iv) člena 4(1).
Člen 11
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 12
Naslovniki
Ta sklep je naslovljen na države članice.
VBruslju, 15. maja 2014