NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1300/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1084/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 177 druhý pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 174 prvního pododstavce Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen "Smlouva o fungování EU") má Unie rozvíjet a prosazovat svou činnost vedoucí k posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Fond soudržnosti, který se zřizuje tímto nařízením, by proto měl poskytovat finanční příspěvky na projekty ve sféře životního prostředí a transevropských sítí v oblasti dopravní infrastruktury.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) obsahuje společná ustanovení týkající se Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu. Uvedené nařízení vytváří nový rámec pro evropské strukturální a investiční fondy, včetně Fondu soudržnosti. Je proto nezbytné upřesnit úkoly Fondu soudržnosti ve vztahu k uvedenému rámci a ve vztahu k účelu, který Fondu soudržnosti určuje Smlouva o fungování EU.
(3)
Měla by být stanovena zvláštní ustanovení ohledně druhu činností, které lze podporovat prostřednictvím Fondu soudržnosti s cílem přispět k investičním prioritám v rámci tematických cílů uvedených v nařízení (EU) č. 1303/2013.
(4)
Unie by měla mít možnost prostřednictvím Fondu soudržnosti přispívat na opatření k sledování svých cílů v oblasti životního prostředí podle článků 11 a 191 Smlouvy o fungování EU, a to na energetickou účinnost a obnovitelné zdroje energie, a na opatření v odvětví dopravy, mimo transevropské sítě, v železniční, říční a námořní dopravě, v systémech intermodální dopravy a jejich vzájemné interoperability, v řízení silniční, námořní a letecké dopravy, v ekologické městské dopravě a ve veřejné hromadné dopravě.
(5)
Je třeba připomenout, že navzdory tomu, že z opatření přijatých na základě čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování EU vyplývají náklady, které veřejné orgány některého členského státu považují za nepřiměřené, a navzdory tomu, že je poskytována finanční podpora z Fondu soudržnosti podle čl. 192 odst. 5 Smlouvy o fungování EU, uplatňuje se zásada „znečišťovatel platí“.
(6)
Projekty v oblasti transevropských dopravních sítí (dále jen „TEN-T“) podporované Fondem soudržnosti mají respektovat hlavní směry stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 (4).Za účelem soustředění úsilí tímto směrem by měla být dána přednost projektům společného zájmu vymezeným uvedeným nařízením.
(7)
Investice k dosažení snížení emisí skleníkových plynů z činností uvedených v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (5) by neměly být způsobilé k získání podpory z Fondu soudržnosti, neboť již mají finanční prospěch z uplatňování uvedené směrnice. Toto vyloučení by nemělo omezit možnost využití Fondu soudržnosti na podporu činností, jež nejsou uvedeny v příloze I směrnice 2003/87/ES, i kdyby tyto činnosti byly prováděny týmiž hospodářskými subjekty a zahrnovaly činnosti, jako jsou investice do energetické účinnosti u kombinované výroby tepla a elektřiny a u sítí dálkového vytápění, inteligentních systémů pro rozvod, skladování a přepravu energie, opatření zaměřených na snížení znečištění ovzduší, a i kdyby jedním z nepřímých účinků takových aktivit bylo snížení emisí skleníkových plynů nebo byly uvedeny v národním plánu podle směrnice 2003/87/ES.
(8)
Investice do bydlení jiné než takové, které se vztahují k podpoře energetické účinnosti nebo využívání obnovitelných zdrojů energie, nemohou být způsobilé k získání podpory z Fondu soudržnosti, jelikož nespadají do působnosti podpory Fondu soudržnosti definované ve Smlouvě o fungování EU.
(9)
Aby se urychlil rozvoj dopravní infrastruktury v Unii, měl by Fond soudržnosti podporovat projekty dopravní infrastruktury s evropskou přidanou hodnotou, které jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 (6), celkovou částkou 10 000 000 000 EUR. Poskytování podpory z Fondu soudržnosti na tyto projekty by mělo být v souladu s pravidly stanovenými v čl. 92 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013. V souladu s nařízením (EU) č. 1316/2013 by podpora měla být dostupná pouze členským státům, jež jsou způsobilé čerpat finanční prostředky z Fondu soudržnosti, přičemž se použije míra spolufinancování platná pro uvedený fond.
(10)
Je důležité zajistit, aby při podpoře investic do řízení rizik byla zohledněna konkrétní rizika na regionální, přeshraniční a nadnárodní úrovni.
(11)
Je třeba zajistit doplňkovost a součinnost zásahů podporovaných Fondem soudržnosti, EFRR, cílem Evropské územní spolupráce a nástrojem pro propojení Evropy, aby se předešlo zdvojování úsilí a zajistilo se optimální propojení různých typů infrastruktury na místní, regionální a celostátní úrovni a v rámci Unie.
(12)
V zájmu řešení specifických potřeb Fondu soudržnosti a v souladu se strategií Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění je v rámci každého z tematických cílů uvedených v nařízení (EU) č. 1303/2013 nezbytné stanovit zvláštní opatření týkající se Fondu soudržnosti jako "investiční priority". Tyto investiční priority by měly stanovit podrobné, vzájemně se nevylučující cíle, ke kterým má Fond soudržnosti přispět. Takové investiční priority by měly tvořit základ pro vymezení zvláštních cílů v rámci operačních programů, jež zohlední potřeby a charakteristiky dané programové oblasti. V zájmu zvýšení flexibility a snížení administrativní zátěže pomocí společné realizace by měly být v rámci odpovídajících tematických cílů sladěny investiční priority EFRR a Fondu soudržnosti.
(13)
V příloze tohoto nařízení by měl být stanoven společný soubor ukazatelů výstupů umožňujících posoudit celkový pokrok na úrovni Unie při provádění operačních programů. Uvedené ukazatele by měly odpovídat investiční prioritě a druhu činnosti podporované v souladu s tímto nařízením a s příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 1303/2013. Společné ukazatele výstupů by měly být doplněny specifickými ukazateli výsledků pro jednotlivé programy a případně specifickými ukazateli výstupů pro jednotlivé programy.
(14)
Za účelem pozměnění tohoto nařízení ve vztahu k jiným než podstatným prvkům by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změnu seznamu společných ukazatelů výstupů stanoveného v příloze I tohoto nařízení. Je zvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(15)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie v zájmu podporování udržitelného rozvoje, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu rozdílů mezi úrovní rozvoje různých regionů a zaostalosti nejvíce znevýhodněných regionů a omezenosti finančních prostředků členských států a regionů, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení daného cíle,
(16)
Jelikož toto nařízení nahrazuje nařízení Rady (ES) č. 1084/2006 (7), mělo by být uvedené nařízení zrušeno. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1084/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc použije ke dni 31. prosince 2013. V důsledku toho by se uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis měly použít na uvedenou pomoc nebo na dotyčné operace i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1084/2006 by měly zůstat v platnosti.
(17)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování jím stanovených opatření by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Zřízení Fondu soudržnosti a předmět
1. Zřizuje se Fond soudržnosti za účelem posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie v zájmu podpory udržitelného rozvoje.
2. Toto nařízení stanoví úlohu Fondu soudržnosti a rozsah jeho podpory s ohledem na cíl „Investice pro růst a zaměstnanost“ uvedený v článku 89 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 2
Rozsah podpory z Fondu soudržnosti
1. Fond soudržnosti zároveň se zajištěním odpovídající rovnováhy a s přihlédnutím ke specifickým potřebám každého členského státu z hlediska investic a infrastruktury podporuje:
a)
investice do životního prostředí včetně oblastí souvisejících s udržitelným rozvojem a energetikou, které představují přínos pro životní prostředí;
b)
TEN-T v souladu s hlavními směry přijatými nařízením (EU) č. 1315/2013;
c)
technickou pomoc.
2. Fond soudržnosti nepodporuje:
a)
vyřazování jaderných elektráren z provozu nebo jejich výstavbu;
b)
investice, jejichž cílem je snižování emisí skleníkových plynů pocházejících z činností, které jsou uvedené v příloze I směrnice 2003/87/ES;
c)
investice do bytové výstavby, pokud se nevztahují k podpoře energetické účinnosti nebo využívání energie z obnovitelných zdrojů;
d)
výrobu, zpracování a uvádění tabáku a tabákových výrobků na trh;
e)
podniky v obtížích podle definice v předpisech Unie pro státní podporu;
f)
investice do letištní infrastruktury, které nesouvisí s ochranou životního prostředí nebo nejsou doprovázeny investicemi potřebnými k omezení či snížení jejich negativního dopadu na životní prostředí.
Článek 3
Podpora z Fondu soudržnosti pro projekty dopravní infrastruktury v rámci nástroje pro propojení Evropy
Fond soudržnosti podporuje projekty v oblasti dopravní infrastruktury, které mají evropskou přidanou hodnotu, stanovené nařízením (EU) č. 1316/2013 částkou 10 000 000 000 EUR v souladu s čl. 92 odst.6 nařízení (EU) č. 1303./2013.
Článek4
Investiční priority
V souladu s rozvojovými potřebami a růstovým potenciálem uvedenými v čl. 15 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) č. 1303/2013, a vymezenými v dohodě o partnerství podporuje Fond soudržnosti následující investiční priority v rámci tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci uvedeného nařízení:
a)
podporování přechodu na nízkouhlíkové hospodářství ve všech odvětvích:
i)
podporou výroby a distribuce energie pocházející z obnovitelných zdrojů;
ii)
podporou energetické účinnosti a využívání energie z obnovitelných zdrojů v podnicích;
iii)
podporou energetické účinnosti, inteligentních systémů hospodaření s energií a využívání energie z obnovitelných zdrojů ve veřejných infrastrukturách, mimo jiné ve veřejných budovách a v oblasti bydlení;
iv)
rozvojem a zaváděním inteligentních distribučních soustav, jež fungují na hladině nízkého a středního napětí;
v)
podporou nízkouhlíkových strategií pro všechny typy oblastí, zejména městské oblasti, včetně podpory udržitelné městské multimodální mobility a příslušných adaptačních opatření pro zmírnění změny klimatu;
vi)
podporou využívání vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny na základě poptávky po užitečném teple;
b)
podporování přizpůsobení se změně klimatu, předcházení rizikům a řízení rizik:
i)
podporou investic na přizpůsobení se změně klimatu, včetně přístupů na základě ekosystémů;
ii)
podporou investic zaměřených na řešení konkrétních rizik, zajištěním odolnosti vůči katastrofám a vývojem systémů pro zvládání katastrof;
c)
zachování a ochrana životního prostředí a podporování účinného využívání zdrojů:
i)
investicemi do odpadového hospodářství s cílem plnit požadavky acquis Unie v oblasti životního prostředí a řešením potřeb investic, které podle zjištění členských států přesahují rámec těchto požadavků;
ii)
investicemi do vodního hospodářství s cílem plnit požadavky acquis Unie v oblasti životního prostředí a řešením potřeb investic, které podle zjištění členských států přesahují rámec těchto požadavků;
iii)
ochranou a obnovou biologické rozmanitosti a půdy a podporou ekosystémových služeb, mimo jiné prostřednictvím sítě Natura 2000 a ekologických infrastruktur;
iv)
přijímáním opatření ke zlepšování městského prostředí, revitalizaci měst, regeneraci a dekontaminaci dříve zastavěných území (brownfields) (včetně bývalých vojenských oblastí), snížení znečištění ovzduší a podporou opatření ke snížení hluku;
d)
podporování udržitelné dopravy a odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách:
i)
podporou multimodálního jednotného evropského dopravního prostoru prostřednictvím investic do TEN-T;
ii)
rozvojem a zlepšováním dopravních systémů šetrnějších k životnímu prostředí, včetně systémů s nízkou hlučností, a nízkouhlíkových dopravních systémů, včetně vnitrozemské a námořní lodní dopravy, přístavů, multimodálních spojů a letištní infrastruktury s cílem podporovat udržitelnou regionální a místní mobilitu;
iii)
rozvojem a obnovou komplexních, vysoce kvalitních a interoperabilních železničních systémů a podporou opatření na snižování hluku;
e)
zlepšování institucionální kapacity veřejných orgánů a zúčastněných subjektů a účinné veřejné správy prostřednictvím opatření na posilování institucionální kapacity a účinné veřejné správy a veřejných služeb souvisejících s prováděním Fondu soudržnosti.
Článek 5
Ukazatele
1. Společné ukazatele výstupů stanovené v příloze I tohoto nařízení, ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a případně ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se použijí v souladu s čl. 27 odst. 4 a čl. 96 odst. 2 písm. b) body ii) a iv) a písm. c) body ii) a iv) nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Pro společné ukazatele výstupů a ukazatele výstupů specifické pro jednotlivé programy se stanoví výchozí hodnota na nule. Kumulované kvantifikované cílové hodnoty uvedených ukazatelů se stanoví pro rok 2023.
3. Pro ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy, které se týkají investičních priorit, se stanoví výchozí hodnoty na základě posledních dostupných údajů a cílové hodnoty se stanoví pro rok 2023. Cílové hodnoty mohou být vyjádřeny kvantitativně nebo kvalitativně.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 7, pokud jde o změnu seznamu společných ukazatelů výstupů uvedeného v příloze I s cílem provádět v odůvodněných případech úpravy k zajištění účinného posouzení pokroku dosaženého v provádění operačního programu.
Článek 6
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1084/2006 či jiného právního předpisu, který se použije na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013. Uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis se tudíž použijí na uvedenou pomoc nebo na dotyčné operace i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení. Pro účely tohoto odstavce zahrnuje pomoc operační programy a velké projekty.
2. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1084/2006 zůstávají v platnosti.
Článek 7
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 4 je svěřena Komisi od 21. prosince 2013 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 5 odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 5 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 8
Zrušení
Aniž je dotčen článek 6 tohoto nařízení, nařízení (ES) č. 1084/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.
Článek 9
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají do 31. prosince 2020 toto nařízení v souladu s článkem 177 Smlouvy o fungování EU.
Článek 10
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
UREDBA (EU) št. 1300/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 17. decembra 2013
o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti drugega odstavka člena 177 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Prvi odstavek člena 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da mora Unija razvijati in izvajati svoje dejavnosti, ki vodijo h krepitvi njene ekonomske, socialne in teritorialne kohezije. Kohezijski sklad, ustanovljen s to uredbo, bi zato moral zagotoviti finančni prispevek za projekte na področju okolja in vseevropskih omrežij v okviru prometne infrastrukture.
(2)
V Uredbi (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) so predpisane določbe, skupne Evropskemu skladu za regionalni razvoj (ESRR), Evropskemu socialnemu skladu, Kohezijskemu skladu, Evropskemu kmetijskemu skladu za razvoj podeželja ter Evropskemu skladu za pomorstvo in ribištvo. Navedena uredba predstavlja novi okvir za evropske strukturne in investicijske sklade, vključno s Kohezijskim skladom. Zato je treba opredeliti naloge Kohezijskega sklada glede na ta okvir in namen, kot je Kohezijski sklad določen v PDEU.
(3)
Predpisati bi bilo treba posebne določbe o vrsti dejavnosti, ki jih lahko podpre Kohezijski sklad, z namenom prispevati k prednostnim naložbam v okviru tematskih ciljev, določenih v Uredbi (EU) št. 1303/2013.
(4)
Unija bi morala imeti možnost s Kohezijskim skladom prispevati k ukrepom za uresničevanje svojih okoljskih ciljev, v skladu s členoma 11 in 191 PDEU, in sicer na področju energetske učinkovitosti in obnovljive energije, ter v prometnem sektorju izven vseevropskih omrežij na področju železniškega, rečnega in morskega prometa ter kar zadeva intermodalne prometne sisteme in njihovo interoperabilnost, upravljanje cestnega, morskega in zračnega prometa, čist urbani promet in javni promet.
(5)
Ponovno bi bilo treba opozoriti, da se v primerih, ko so stroški ukrepov na podlagi člena 192(1) PDEU ocenjeni kot nesorazmerni za javne organe določene države članice in ko se zagotovi finančna podpora iz Kohezijskega sklada v skladu s členom 192(5) PDEU, vseeno uporablja načelo onesnaževalec plača.
(6)
Projekti vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), ki jih podpira Kohezijski sklad, morajo biti usklajeni s smernicami, določenimi v Uredbi (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4). Z namenom osredotočenja prizadevanj v tem oziru bi bilo treba prednost nameniti projektom skupnega interesa, kot so opredeljeni v navedeni uredbi.
(7)
Naložbe za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki izhajajo iz dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5), ne bi smele biti upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada, saj so že deležne finančne podpore v okviru navedene direktive. Ta izključitev ne bi smela omejevati možnosti uporabe Kohezijskega sklada za podporo dejavnosti, ki niso navedene v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES, čeprav bi te dejavnosti izvajali isti gospodarski subjekti in bi vključevale dejavnosti, kot so naložbe v energetsko učinkovitost soproizvodnje toplote in energije ter omrežij za daljinsko ogrevanje, pametnih sistemov za distribucijo, hrambo in prenos energije ter ukrepov za zmanjšanje onesnaževanja zraka, čeprav je eden od posrednih učinkov takšnih dejavnosti tudi zmanjšanje emisij toplogrednih plinov ali pa so navedeni v nacionalnem načrtu iz Direktive 2003/87/ES.
(8)
Naložbe v stanovanja, ki niso povezane s spodbujanjem energetske učinkovitosti ali uporabe obnovljive energije, ne morejo biti upravičene do podpore iz Kohezijskega sklada, saj so zunaj obsega podpore iz Kohezijskega sklada, kakor je opredeljeno v PDEU.
(9)
Za pospešitev razvoja prometne infrastrukture v Uniji bi moral Kohezijski sklad podpirati projekte prometne infrastrukture z evropsko dodano vrednostjo, določene v Uredbi (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) v celotnem znesku 10 000 000 000 EUR. Dodelitev podpore iz Kohezijskega sklada za te projekte bi morala biti skladna s pravili iz člena 92(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013. V skladu z Uredbo (EU) št. 1316/2013 bi morala biti podpora na voljo zgolj državam članicam, ki so upravičene do financiranja iz Kohezijskega sklada, po stopnjah sofinanciranja, ki se uporabljajo za ta sklad.
(10)
Pomembno je zagotoviti, da se pri spodbujanju naložb v obvladovanje tveganj upoštevajo posebna tveganja na regionalni, čezmejni in mednarodni ravni.
(11)
Treba bi bilo zagotoviti dopolnjevanje in sinergije med ukrepi, ki jih podpirajo Kohezijski sklad, ESRR, cilj "evropsko teritorialno sodelovanje" in Instrument za povezovanje Evrope, da bi preprečili podvajanje prizadevanj in zagotovili optimalno povezovanje različnih vrst infrastrukture na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter po vsej Uniji.
(12)
Zaradi posebnih potreb Kohezijskega sklada in v skladu s strategijo Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast je treba v okviru vsakega tematskega cilja iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 ukrepe, ki so posebej povezani s Kohezijskim skladom, določiti kot "prednostne naložbe". Pri teh prednostnih naložbah bi bilo treba podrobno opredeliti cilje, ki se medsebojno ne izključujejo in h katerim bo Kohezijski sklad prispeval sredstva. Take prednostne naložbe bi morale tvoriti osnovo za opredelitev posebnih ciljev v okviru operativnih programov, ki upoštevajo potrebe in značilnosti programskega področja. Da bi s skupnim izvajanjem povečali prožnost in zmanjšali upravno breme, bi bilo treba v okviru posameznih tematskih ciljev prednostne naložbe ESRR in Kohezijskega sklada uskladiti.
(13)
Za oceno celotnega napredka na ravni Unije pri izvajanju operativnih programov bi bilo treba v prilogi k tej uredbi določiti skupni sklop kazalnikov učinka. Ti kazalniki bi morali ustrezati naložbeni prednostni nalogi in vrsti ukrepa, ki prejema podporo v skladu s to uredbo ter ustreznimi določbami Uredbe (EU) št. 1303/2013. Skupne kazalnike učinka bi bilo treba dopolniti s kazalniki rezultatov za posamezne programe in po potrebi s kazalniki učinka za posamezne programe.
(14)
Da se ta uredba spremeni v zvezi z nekaterimi nebistvenimi elementi, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembo seznama skupnih kazalnikov učinka iz Priloge I k tej uredbi. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(15)
Ker cilja te uredbe, in sicer okrepiti ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo Unije v interesu spodbujanja trajnostnega razvoja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se ta cilj zaradi obsega razlik med stopnjami razvoja posameznih regij, zaostalosti regij z najbolj omejenimi možnostmi ter omejenih finančnih virov držav članic in regij lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.
(16)
Glede na to, da ta uredba nadomešča Uredbo Sveta (ES) št. 1084/2006 (7), bi bilo treba navedeno uredbo razveljaviti. Kljub temu pa ta uredba ne bi smela vplivati na nadaljnje izvajanje ali spreminjanje pomoči, ki jo je Komisija odobrila na podlagi Uredbe (ES) št. 1084/2006 ali katerega koli drugega predpisa, ki ureja to pomoč na dan 31. Decembra 2013. Navedena uredba ali druga taka veljavna zakonodaja bi se posledično po 31. decembru 2013 morala še naprej uporabljati za to pomoč ali zadevne operacije do njihovega zaključka. Zahtevki za pomoč, vloženi ali odobreni na podlagi Uredbe (ES) št. 1084/2006, bi morali ostati veljavni.
(17)
Da se čim hitreje omogoči uporaba ukrepov, predvidenih v tej uredbi, bi ta uredba morala začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske Unije -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Ustanovitev Kohezijskega sklada in predmet urejanja
1. Kohezijski sklad se ustanovi z namenom okrepitve ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije v interesu spodbujanja trajnostnega razvoja.
2. Ta uredba določa naloge Kohezijskega sklada in obseg njegove podpore pri cilju "naložbe za rast in delovna mesta" iz člena 81 Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Člen 2
Obseg podpore iz Kohezijskega sklada
1. Kohezijski sklad ob zagotavljanju ustreznega ravnotežja in v skladu z naložbenimi in infrastrukturnimi potrebami, značilnimi za vsako državo članico, podpira:
(a)
naložbe v okolje, vključno s področji, povezanimi s trajnostnim razvojem in energijo, ki predstavljajo okoljske koristi;
(b)
TEN-T, skladno s smernicami, sprejetimi z Uredbo (EU) št. 1315/2013;
(c)
tehnično pomoč.
2. Kohezijski sklad ne podpira:
(a)
razgradnje ali gradnje jedrskih elektrarn;
(b)
naložb v zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, ki izhajajo iz dejavnosti, navedenih v Prilogi I k Direktivi 2003/87/ES;
(c)
naložb v stanovanjske objekte, razen če so povezane s spodbujanjem energetske učinkovitosti ali uporabe obnovljive energije;
(d)
proizvodnje, predelave ter trženja tobaka in tobačnih izdelkov;
(e)
podjetij v težavah, kot je določeno v pravilih Unije o državnih pomočeh;
(f)
naložb v letališko infrastrukturo, razen če so povezane z varstvom okolja ali jih spremljajo naložbe, potrebne za blažitev ali zmanjšanje njenega negativnega okoljskega vpliva.
Člen 3
Podpora Kohezijskega sklada za projekte prometne infrastrukture v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope
Kohezijski sklad podpira projekte prometne infrastrukture z evropsko dodano vrednostjo, predvidene v Uredbi (EU) št. 1316/2013, v znesku 10 000 000 000 EUR, v skladu s členom 92(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Člen 4
Prednostne naložbe
Kohezijski sklad podpira naslednje prednostne naložbe v okviru tematskih ciljev iz prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013, v skladu z razvojnimi potrebami in potencialom za rast iz točke (a)(i) člena 15(1) navedene uredbe, določenimi v partnerskem sporazumu:
(a)
podpiranje prehoda na nizkoogljično gospodarstvo v vseh sektorjih s/z:
(i)
spodbujanjem proizvodnje in distribucije energije, ki izvira iz obnovljivih virov;
(ii)
spodbujanjem energetske učinkovitosti in uporabe obnovljive energije v podjetjih;
(iii)
spodbujanjem energetske učinkovitosti, pametnega gospodarjenja z energijo in uporabe obnovljive energije v javni infrastrukturi, vključno z javnimi poslopji, in v stanovanjskem sektorju;
(iv)
razvijanjem in uporabljanjem pametnih distribucijskih sistemov, ki delujejo pri nizkih in srednjih napetostih;
(v)
spodbujanjem nizkoogljičnih strategij za vse vrste območij, zlasti za urbana območja, vključno s spodbujanjem trajnostne multimodalne urbane mobilnosti in ustreznimi omilitvenimi prilagoditvenimi ukrepi;
(vi)
spodbujanjem uporabe soproizvodnje toplote in energije z visokim izkoristkom na podlagi povpraševanja po koristni toploti;
(b)
spodbujanje prilagajanja podnebnim spremembam ter preprečevanja in obvladovanja tveganj s:
(i)
podpiranjem naložb za prilagajanje podnebnim spremembam, vključno s pristopi, ki temeljijo na ekosistemu;
(ii)
spodbujanjem naložb za obravnavo posebnih tveganj, zagotavljanjem pripravljenosti na nesreče in razvijanjem sistemov za obvladovanje nesreč;
(c)
ohranjanje in varstvo okolja ter spodbujanje učinkovite uporabe virov z/s:
(i)
vlaganjem v sektor za ravnanje z odpadki za izpolnitev zahtev pravnega reda Unije na področju okolja ter za zadovoljitev naložbenih potreb, opredeljenih s strani držav članic in ki presegajo te zahteve;
(ii)
vlaganjem v vodni sektor za izpolnitev zahtev pravnega reda Unije na področju okolja ter za zadovoljitev naložbenih potreb, opredeljenih s strani držav članic in ki presegajo te zahteve;
(iii)
varovanjem in obnavljanjem biotske raznovrstnosti in tal ter spodbujanjem ekosistemskih storitev, vključno z omrežjem Natura 2000 in zelenih infrastruktur;
(iv)
sprejemanjem ukrepov za izboljšanje urbanega okolja, oživitev mest, sanacijo in dekontaminacijo degradiranih zemljišč (vključno z območji, na katerih poteka preobrazba), zmanjšanje onesnaženosti zraka in spodbujanje ukrepov za zmanjšanje hrupa;
(d)
spodbujanje trajnostnega prometa in odpravo ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah s/z:
(i)
podpiranjem multimodalnega enotnega evropskega prometnega območja z vlaganjem v TEN-T;
(ii)
razvijanjem in izboljšanjem okolju prijaznih (vključno z manj hrupnimi) in nizkoogljičnih prevoznih sistemov, vključno s celinskimi plovnimi potmi in pomorskim prometom, pristanišči, multimodalnimi povezavami in letališko infrastrukturo, za spodbujanje trajnostne regionalne in lokalne mobilnosti;
(iii)
razvijanjem in obnavljanjem celovitih, visokokakovostnih in interoperabilnih železniških sistemov ter spodbujanjem ukrepov za zmanjševanje hrupa;
(e)
izboljšanje institucionalne zmogljivosti javnih organov in zainteresiranih strani ter učinkovito javno upravo z ukrepi za krepitev institucionalne zmogljivosti in učinkovitosti javnih uprav in javnih storitev, povezanih z izvajanjem Kohezijskega sklada.
Člen 5
Kazalniki
1. V skladu s členom 27(4) ter točko (b)(ii) in (iv) ter točko (c)(ii) in (iv) člena 96(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se uporabijo skupni kazalniki učinka, kakor so določeni v Prilogi I k tej uredbi, kazalniki rezultata za posamezne programe in po potrebi kazalniki učinka za posamezne programe.
2. Za skupne kazalnike učinka in kazalnike učinka za posamezne programe se izhodiščna vrednost določi pri nič. Zbirne številčno ovrednotene ciljne vrednosti za te kazalnike se določijo za leto 2023.
3. Za kazalnike rezultata za posamezne programe, ki zadevajo prednostne naložbe, se za izhodiščne vrednosti uporabijo najnovejši razpoložljivi podatki, cilji pa se določijo za leto 2023. Cilji se lahko izrazijo številčno ovrednoteno ali opisno.
4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 7, da se z namenom prilagoditev spremeni seznam skupnih kazalnikov učinka, določenih v Prilogi I, kjer je to upravičeno za zagotovitev učinkovitega ovrednotenja napredka pri operativnem izvajanju programa.
Člen 6
Prehodne določbe
1. Ta uredba ne vpliva na nadaljnje izvajanje ali spreminjanje, vključno s popolno ali delno razveljavitvijo, pomoči, ki jo je Komisija odobrila na podlagi Uredbe (ES) št. 1084/2006 ali katerega koli drugega zakonodajnega akta, ki se uporablja za to pomoč na dan 31. decembra 2013. Navedena uredba ali druga taka veljavna zakonodaja se posledično po 31. decembru 2013 še naprej uporablja za to pomoč ali zadevne operacije do njihovega zaključka. Za namene tega odstavka pomoč zajema operativne programe in velike projekte.
2. Zahtevki za pomoč, vloženi ali odobreni na podlagi Uredbe (ES) št. 1084/2006, ostanejo veljavni.
Člen 7
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 5(4) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 21. decembru 2013 do 31. decembra 2020.
3. Pooblastilo iz člena 5(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 5(4), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 8
Razveljavitev
Brez poseganja v člen 6 te uredbe, se Uredba (ES) št. 1084/2006 razveljavi z učinkom od 1. Januarja 2014.
Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se razume kot sklicevanje na to uredbo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.
Člen 9
Pregled
Evropski parlament in Svet to uredbo pregledata do 31. decembra 2020 v skladu s členom 177 PDEU.
Člen 10
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. decembra 2013