PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1313/2014
ze dne 10. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1355/2008 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“). Opatření měla podobu zvláštního cla pro jednotlivé společnosti v rozmezí od 361,4 EUR/t do 531,2 EUR/t čisté hmotnosti výrobku.
(2)
Tato opatření byla Soudním dvorem EU dne 22. března 2012 (3) zrušena, avšak dne 18. února 2013 byla znovu uložena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 158/2013 (4).
1.2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (5) obdržela Komise dne 12. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal subjekt Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (dále jen „FENAVAL“) jménem výrobců představujících více než 75 % celkové produkce některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
1.3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. října 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).
1.4. Šetření
1.4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(6)
Šetření týkající se pokračování dumpingu se vztahovalo na období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. října 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.4.2. Strany dotčené šetřením
(7)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla tyto strany: žadatele, výrobce v Unii a jejich příslušná sdružení, známé vyvážející výrobce v Číně a potenciálních srovnatelných zemích, dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, a jejich příslušná sdružení, dodavatele výrobcům v Unii a jejich příslušná sdružení, sdružení spotřebitelů v Unii, o nichž je známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Těmto stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Vzhledem k zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.
(9)
Jelikož požadované informace předložila pouze jedna skupina vyvážejících výrobců z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, bylo identifikováno 32 dovozců a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Sedm z nich se přihlásilo a poskytlo informace požadované pro výběr vzorku. Jako součást vzorku byli vybráni tři z nich, avšak pouze dva ve stanovené lhůtě potvrdili, že chtějí být do vzorku zahrnuti.
(11)
Na základě výše uvedených informací Komise všem zúčastněným stranám a těm, které se ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přihlásily, zaslala dotazníky. Odpovědi obdržela od pěti výrobců v Unii, spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, osmi dodavatelů výrobcům v Unii, jednoho sdružení dodavatelů výrobcům v Unii a jednoho výrobce ve srovnatelné zemi.
(12)
Dvě sdružení dovozců se přihlásila jako zúčastněné strany. Své připomínky rovněž předložilo pět dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Pokud jde o výrobce ve srovnatelné zemi, byly identifikovány čtyři společnosti a vyzvány, aby poskytly potřebné informace. Pouze jedna z těchto společností poskytla požadované informace a souhlasila s inspekcí na místě.
(14)
Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španělsko,
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španělsko,
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencie), Španělsko,
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencie), Španělsko;
b)
vyvážející výrobce v Číně:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Čína a s ním spojená společnost Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd;
c)
dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburk, Německo,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburk, Německo;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turecko.
1.5. Zveřejnění podstatných skutečností a slyšení
(15)
Komise dne 13. října 2014 zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá uložit antidumpingová cla („poskytnutí konečných informací“). Po poskytnutí konečných informací předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky, včetně svých stanovisek ke konečným zjištěním. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení. Tři dovozci požádali o společné slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení v obchodních řízeních a bylo jim vyhověno. Jedno evropské sdružení obchodníků požádalo o konzultaci s útvary Komise a bylo mu vyhověno.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(16)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. upravené nebo konzervované mandarinky (včetně tangerine a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné hybridy citrusů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2008 30 55 a 2008 30 75 a ex 2008 30 90.
(17)
Dotčený výrobek se získává oloupáním a rozdělením plodů některých odrůd malých citrusových plodů (zejména druhu satsuma), které jsou poté baleny ponořené v cukrovém sirupu, šťávě nebo vodě v různých velikostech podle konkrétní poptávky na různých trzích.
(18)
Satsumy, klementinky a jiné malé citrusové plody jsou všeobecně známy pod souhrnným názvem „mandarinky“. Plody většiny z těchto různých odrůd ovoce jsou vhodné ke konzumaci v čerstvém stavu nebo ke zpracování. Jsou podobné a výrobky nebo konzervy z nich jsou proto považovány za jediný výrobek.
2.2. Obdobný výrobek
(19)
Výrobci z Unie tvrdili, že dovážený výrobek a výrobek z Unie jsou obdobnými výrobky z těchto důvodů:
-
oba výrobky mají stejné nebo velmi podobné fyzikální vlastnosti, jako je chuť, tvar, velikost a struktura,
-
prodávají se stejnými nebo podobnými distribučními kanály a konkurují si především cenou,
-
oba mají stejné či podobné koncové použití,
-
jsou snadno zaměnitelné,
-
pro sazební účely jsou zařazeny do stejného čísla kombinované nomenklatury.
(20)
Někteří dovozci na druhou stranu tvrdili, že dovážený výrobek má vyšší jakost, neboť obsahuje méně rozlámaných dílků (nejvýše 5 %), lepší chuť, vzhled a strukturu než výrobek z Unie. Tvrdili rovněž, že dovážený výrobek se od výrobku z Unie odlišuje i vůní.
(21)
Komise tato tvrzení prošetřila a na základě dostupných údaje dospěla k závěru, že tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 19. bodě odůvodnění jsou správná.
(22)
Naopak tvrzení dovozců musela být zamítnuta z těchto důvodů:
a)
některé rozdíly v jakosti (množství rozlámaných dílků, chuť, vzhled, vůně a struktura) nemají vliv na základní vlastnosti výrobku. Dovážený výrobek je stále zaměnitelný a má stejné či podobné koncové použití jako výrobek z Unie. Ve skutečnosti výrobci z Unie prodávali během posuzovaného období svůj výrobek i s vyšším podílem rozlámaných dílků jak dovozcům, tak stejným skupinám uživatelů/spotřebitelů (např. řetězcům supermarketů a dodavatelům pekařského odvětví), kterým dodávali také dovozci. Kromě toho jeden řetězec supermarketů v Evropské unii rovněž potvrdil, že prodával výrobek evropského i čínského původu pod stejnou výrobní a obchodní značkou;
b)
maximální podíl 5 % rozlámaných díků není výlučným znakem pouze u dováženého výrobku. Ve skutečnosti bylo šetřením zjištěno, že výrobci z Unie nabízejí širokou škálu různých jakostí s různým procentem rozlámaných dílků, mimo jiné s podílem maximálně 5 % rozlámaných dílků. Někteří dovozci nakupovali výrobek s maximálním podílem 5 % rozlámaných dílků od výrobců z Unie.
(23)
Proto jsou podobně jako v původním šetření dovážené výrobky a výrobky vyrobené výrobním odvětvím Unie považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
3.1. Předběžné poznámky
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu.
(25)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna skupina společností, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Na tuto společnost připadalo v období přezkumného šetření asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie.
3.2. Dumpingové dovozy v průběhu období přezkumného šetření
3.2.1. Srovnatelná země
(26)
V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(28)
Ohledně Turecka jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi.
(29)
Jeden z kontaktovaných tureckých vyvážejících výrobců, Frigo-Pak, odpověděl včas na všechny otázky v dotazníku a souhlasil s inspekcí na místě ve svých prostorách.
3.2.2. Běžná hodnota
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací obdržených od výrobce v Turecku. Tato společnost neprodávala obdobný výrobek na domácím trhu, a proto byla běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů, přičemž v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. b) byla připočtena přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady a v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) přiměřený zisk. Pro prodejní, správní a režijní náklady byla použita sazba, kterou tento výrobce používá na svůj domácí prodej dalších konzervovaných produktů, a to 10-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí). Použitá míra zisku je stejná jako míra použitá v původním šetření, tj. 6,8 %, což odpovídá zisku, kterého dosahovalo výrobní odvětví EU před tím, než mu byla způsobena újma dumpingovým dovozem z Číny.
3.2.3. Vývozní cena
(31)
Prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu z Číny do Unie.
3.2.4. Srovnání
(32)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(33)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, provizích a bankovních poplatcích, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
3.2.5. Dumpingové rozpětí
(34)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(35)
U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí dosahovalo více než 60 %.
(36)
Pokud jde o Čínu jako celek, ze srovnání váženého průměru vývozní ceny čínského dovozu dotčeného výrobku podle údajů Eurostatu s váženým průměrem běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi (řádně upravené, aby s ohledem na sortiment prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců srovnatelných druhů výrobků v EU odrážela pravděpodobný sortiment čínského dovozu) vyplynul rovněž značný, ještě vyšší dumping.
(37)
Po poskytnutí konečných informací tvrdilo evropské obchodní sdružení, že na rozdíl od čínských vyvážejících výrobců a španělských výrobců nemělo žádnou možnost ověřit přesné výpočty (dumpingu a újmy), a proto požádalo Komisi, aby poskytla podrobný výpočet výše dumpingu. Během slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení dali rovněž tři dovozci najevo, že by byli uvítali, kdyby obdrželi podrobnosti k výpočtu výše dumpingu.
(38)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje, na jejichž základě Komise provedla své výpočty, obsahují obchodní tajemství a důvěrné informace. Spolupracující vyvážející výrobce, který poskytl tyto údaje, řádně obdržel konkrétní informace o podrobném výpočtu výše dumpingu a újmy a nevyslovil k nim žádné připomínky ani nepožádal o objasnění. Komise nemůže tyto údaje z důvodu jejich důvěrného charakteru zpřístupnit jiným zúčastněným stranám k nahlédnutí. Avšak metodika, kterou použila Komise, jak je uvedeno ve 30. až 36. bodě odůvodnění výše, byla poskytnuta všem zúčastněným stranám. Úředník pro slyšení během uvedeného slyšení informoval dovozce, že ho mohou požádat o ověření výpočtu Komise, pokud mají pochybnosti ohledně jeho přesnosti. Tři dovozci však v tomto ohledu o intervenci úředníka pro slyšení nepožádali.
(39)
V každém případě evropské obchodní sdružení vypočítalo samo dumpingové rozpětí porovnáním průměrných dovozních cen z Číny podle Eurostatu s průměrnými dovozními cenami z Turecka podle Eurostatu. Podle tohoto obchodního sdružení toto srovnání naznačuje nižší úroveň dumpingu, a to cca 30 %. V tomto ohledu je třeba nejprve poznamenat, že v přezkumu před pozbytím platnosti je přesná úroveň dumpingu méně důležitá než při šetření, v němž se určuje výše cla. Za druhé, jak je vysvětleno v 30. až 33. bodě odůvodnění, vycházel výpočet Komise ze „skutečných“ údajů o běžné hodnotě od spolupracujícího a prověřeného tureckého výrobce a porovnání s čínskými vývozními cenami bylo provedeno velmi podrobně. Údaje, na jejichž základě Komise provedla svůj výpočet, jsou proto považovány za mnohem spolehlivější a přesnější než odhad navrhovaný uvedeným sdružením v jeho připomínkách ke zveřejnění.
(40)
Během slyšení u úředníka pro slyšení tři dovozci dále tvrdili, že k dumpingu nedošlo. Své tvrzení podložili skutečností, že Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny spolupracujícího čínského výrobce vyvážejícího na několik důležitých trhů mimo EU byly nižší než průměrné prodejní ceny na trh Unie. Toto tvrzení musí být zamítnuto, neboť dumping znamená prodej na daném trhu za ceny nižší, než je běžná hodnota, a nikoli za ceny nižší, než jakých se dosáhne na trzích v jiných třetích zemích.
3.3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.3.1. Předběžná poznámka
(41)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
(42)
Během velké části období přezkumného šetření nebyla v EU v platnosti žádná opatření, neboť byla zrušena (viz 2. bod odůvodnění výše). Během uvedeného období bylo dosaženo kulminace dovozu v letech 2011/12; ve zbývajícím období přezkumného šetření pak následoval pokles. Ve skutečnosti se zde jedná spíše o nahromadění zásob než o skutečné zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž lze tento vývoj přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti.
3.3.2. Výroba, domácí spotřeba a vývozní kapacita čínských výrobců
(43)
Pokud jde o celkovou čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise od žádného čínského výrobce nebo jiné zúčastněné strany neobdržela žádné informace. V souladu s článkem 18 základního nařízení Komise vyvodila své závěry z dostupných údajů.
(44)
Podle zprávy zveřejněné Zahraničním zemědělským úřadem při Ministerstvu zemědělství USA (FAS/USDA), která byla přiložena k žádosti o přezkum a která je rovněž veřejně dostupná (7), se množství čerstvých mandarinek určených ke zpracování (tj. k výrobě konzervovaných mandarinek) v Číně mezi lety 2009/2010 (520 000 tun) a obdobím přezkumného šetření (660 000 tun) zvýšilo o 27 %. Výroba čínských konzervovaných mandarinek zaznamenala obdobný vývoj. Podle této zprávy Čína zvýšila výrobu konzervovaných mandarinek z 347 000 tun v období 2009/2010 na 440 000 tun v období přezkumného šetření. Kromě toho podle odhadů uvedených ve zprávě činila čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v období 2013/2014 asi 100 000-150 000 tun. Jelikož se v jiném veřejně přístupném zdroji odhaduje domácí spotřeba na 50 000-100 000 tun (8), jeví se odhadovaná domácí spotřeba ve výši 100 000 tun jako přiměřená. S ohledem na výše uvedené informace lze množství čínských konzervovaných mandarinek, které je k dispozici pro vývoz v období přezkumného šetření, odhadovat na 340 000 tun.
(45)
Odhady množství čínských konzervovaných mandarinek, které byly k dispozici pro vývoz od roku 2009 do roku 2014 (9), se podle dalších dostupných zdrojů mírně liší. Navzdory těmto rozdílům však všechny naznačují, že množství čínských konzervovaných mandarinek, které bylo od roku 2009 do roku 2013 k dispozici pro vývoz, činilo nejméně 300 000 tun na vykazovanou sezónu. Žádný z těchto zdrojů neobsahuje náznaky, že by se množství čínských konzervovaných mandarinek, které jsou k dispozici pro vývoz, mohlo v budoucnosti výrazně snížit.
3.3.3. Atraktivita trhu Unie
(46)
I když dovoz z Číny činil během období přezkumného šetření 19 253 tun, ukazují údaje o dovozu z původního šetření, které se vztahují na období 2002 až 2007, že čínští výrobci mohou každou sezónu na trh Unie nasměrovat více než 60 000 tun, jak potvrzují údaje Eurostatu o dovozu za sezónu 2011/2012. Kromě toho vysoká úroveň dovozu v období 2011/2012, kdy opatření po většinu doby neplatila (tedy od 22. března 2012), ukazuje, že Unie je z hlediska cen pro čínské výrobce atraktivním trhem a že při zrušení stávajících antidumpingových opatření by se na trh Unie dostal značný objem dumpingového dovozu z Číny.
(47)
Skutečnost, že Čína v období 2002-2007 (kdy nebyla uložena žádná antidumpingová opatření) vyvezla v průměru za sezónu do Unie podstatně více (o 36 %) konzervovaných mandarinek než v období 2009-2013 (kdy byla kromě období od 22. března 2012 do 23. února 2013 uložena cla), přestože byl celkový objem, který měla Čína k dispozici na vývoz do celého světa, v prvním období nižší než ve druhém, potvrzuje pravděpodobnost, že by čínští výrobci při zrušení opatření objem svého dovozu do Unie zvýšili na úroveň, která byla zjištěna během původního šetření.
3.3.4. Ceny vývozu do třetích zemí
(48)
Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že průměrné prodejní ceny vývozu spolupracující společnosti na několik důležitých trhů (např. do Japonska, Malajsie, Filipín, Thajska) byly v období přezkumného šetření nižší, než průměrné prodejní ceny vývozu do Unie. Lze tedy očekávat, že by spolupracující vyvážející výrobce v případě nezavedení opatření přesunul přinejmenším část tohoto vývozu do Unie.
(49)
Také z čínských vývozních statistik týkajících se upravených a/nebo konzervovaných citrusových plodů ve vzduchotěsných nádobách vyplývá, že je pravděpodobné, že dojde k přesunu čínského vývozu do Unie. Na základě těchto statistik se tedy odhaduje, že během období přezkumného šetření bylo prodáno asi 20 000 tun dotčeného výrobku na vývozní trhy, na nichž jsou průměrné ceny nižší než ceny v EU, ačkoli se na dovoz z Číny na těchto trzích nevztahovala žádná antidumpingová cla. Během období přezkumného šetření by tento objem odpovídal domácímu prodeji výrobního odvětví Unie a 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, na základě stávající velikosti evropského trhu s konzervovanými mandarinkami (celková spotřeba EU: 44 523 tun) a podle údajů z čínských vývozních statistik by objem stávajícího čínského vývozu do EU a potenciální objem vývozu, který se vyplatí přesměrovat do Unie, pokryl téměř celou poptávku EU po konzervovaných mandarinkách.
3.3.5. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(50)
Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký a byl v minulosti pro čínské vývozce zajímavý, a na volné výrobní kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, jakož i na prokázanou připravenost a schopnost čínských výrobců v případě pobídky urychleně zvýšit vývoz do Unie, se vyvozuje závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval.
4. ÚJMA
4.1. Obecné poznámky
(51)
Mandarinky se sklízejí na podzim a v zimě, takže období sklizně a zpracování trvá od počátku října přibližně do konce ledna (u některých odrůd do února nebo března) následujícího roku. Většina smluv o koupi (např. nezávislými dovozci) a prodeji se vyjednává v prvních měsících každé sezóny. V odvětví konzervace mandarinek se obvykle jako základ pro srovnání používá sezóna (od 1. října jednoho roku do 30. září následujícího roku). Komise ve své analýze stejně jako v původním šetření tento postup převzala.
4.2. Výroba v Unii a výrobní odvětví v Unii
(52)
Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii pět výrobců. Celková výroba obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření byla zjištěna na základě odpovědí čtyř jednotlivých výrobců na dotazník, které byly ověřeny během inspekce na místě. Výroba zbývajícího výrobce, který přiměřeným způsobem nespolupracoval a u něhož nebyla provedena inspekce na místě, byla zjištěna na základě odpovědí na dotazník, které byly porovnány s údaji uvedenými v žádosti. Na tomto základě byla celková produkce Unie během období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 28 500 tun.
(53)
Má se proto za to, že výše uvedení výrobci Unie, na které připadá veškerá výroba Unie, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
4.3. Zjevná spotřeba na trhu Unie
(54)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě údajů o dovozu předložených Eurostatem na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství), které se tak přesně kryjí s definicí dotčeného produktu, a na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v EU.
(55)
Je třeba poznamenat, že ačkoli je analýza založena spíše na sezónách než na kalendářních letech, výše uvedena metodika nemusí nutně odrážet spotřebu na úrovni průmyslového uživatele/spotřebitele. Jelikož je hlavní surovina (čerstvé ovoce) k dispozici pouze sezónně, je v daném odvětví jak pro dovozce, tak pro výrobce v Unii běžnou praxí vytvářet zásoby, když je čerstvé ovoce konzervováno, a pak během roku prodávat zpracované produkty distributorům nebo průmyslovým uživatelům. Spotřeba tak může být někdy ovlivněna hromaděním zásob.
(56)
Na tomto základě se spotřeba Unie během posuzovaného období vyvíjela takto:
Tabulka 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
66 487
72 618
90 207
44 523
Index (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
Během posuzovaného období zůstala spotřeba citrusových plodů v Unii v průměru mírně pod 70 000 tunami. V období 2011/2012 však bylo dosaženo kulminace dovozu, po které pak během období přezkumného šetření následoval pokles. Tento vývoj je ve skutečnosti spíše odrazem nahromadění zásob než skutečného zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž jej lze přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření dočasně nebyla v platnosti (viz 2. bod odůvodnění). Kulminace dovozu v období 2011/2012 byla vyrovnána nižší mírou dovozu během období přezkumného šetření a s tím související nižší spotřebou v Unii
(58)
Někteří dovozci tvrdili, že zásoby nehromadili. Uvedli také, že od 6. října 2011, kdy generální advokát přednesl své stanovisko ve věci C-338/10, již byli přesvědčeni, že Soudní dvůr opatření zruší. Proto odložili celní odbavení dotčeného výrobku do doby, kdy byl vynesen konečný rozsudek Soudního dvora.
(59)
V této souvislosti je třeba připomenout, že hromadění zásob lze definovat jako navyšování a skladování rezerv. Údaje, které měla Komise k dispozici, ukazují, že od zrušení opatření dne 22. března 2012 do července 2012 byl dovezen obrovský objem dotčeného výrobku: v průměru téměř 9 000 tun měsíčně. Poté se do konce období přezkumného šetření průměrná úroveň dovozu snížila na přibližně 1 650 tun měsíčně, což bylo asi o 2 000 tun měsíčně méně než v porovnání s průměrnou úrovní dovozu v období před zrušením opatření. Komise dospěla k závěru, že aby dovozci dosáhli tak výrazné úrovně měsíčního dovozu během poměrně krátké doby, museli nahromadit velký objem dotčeného výrobku. To ostatně potvrdili rovněž někteří dovozci, kteří přiznali, že odkládali celní odbavení, jakmile už byli přesvědčeni, že budou antidumpingová cla zrušena. Proto muselo být tvrzení, že dovozci nehromadili zásoby, zamítnuto.
4.4. Dovoz z Číny do Unie
(60)
Vzhledem k tomu, že při šetření spolupracovala pouze jedna skupina čínských vývozců a že tato skupina představovala během období přezkumného šetření zhruba 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) celkového dovozu z Číny, dospělo se k závěru, že údaje Eurostatu na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství) byly nejpřesnějším a nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Individuální ceny spolupracujícího čínského vývozce byly nicméně rovněž prověřeny.
4.4.1. Objem a podíl na trhu
(61)
Objem čínského dovozu a odpovídající podíly na trhu se během posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 2
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
47 235
41 915
59 613
19 294
Index (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Podíl na trhu
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Po uložení antidumpingových opatření v roce 2008 objem čínského dovozu obecně vykazoval klesající tendenci. Je třeba připomenout, že dovoz dosáhl v období původního šetření (2006/2007) 56 108 tun.
(63)
Jak bylo již řečeno, dovoz kulminoval v období 2011/2012. Tato kulminace byla jasným výsledkem zrušení antidumpingových opatření v březnu 2012. Při pohledu na měsíční vývoj čínského dovozu na základě údajů Eurostatu je patrné, že zatímco měsíční čínský dovoz obecně kolísal mezi 2 000 a 6 000 tunami, v období od března do července 2012 však dosáhl úrovně 6 000 až 12 000 tun (v průměru téměř 9 000 tun měsíčně). V této souvislosti je třeba poznamenat, že opatření byla zrušena v březnu 2012 a obnovena opět v únoru 2013 avšak 29. června 2012 (10) byla zavedena celní evidence, což dovoz silně utlumilo.
(64)
Podobně jako objem dovozu se během posuzovaného období vyvíjel také čínský podíl na trhu, který se z 71 % snížil na 43 %. I při zohlednění dopadu neobvyklé úrovně čínského dovozu v období 2011/2012 a v období přezkumného šetření se podíl na trhu snížil ze zhruba 70 % v období 2009/2010 na průměrných 55 % v následujících letech.
4.4.2. Ceny a cenové podbízení
Tabulka 3
Dovoz z Číny
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
677
744
1 068
925
Index (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období zvýšily o 37 %. Je však třeba poukázat na to, že se ceny v období 2011/2012 značně zvýšily a následně během období přezkumného šetření snížily.
(66)
Jelikož objem dovozu jediného spolupracujícího vývozce představoval pouze asi 12-20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu z Číny během období přezkumného šetření, byla otázka, zda došlo k cenovému podbízení, prošetřena také na základě dovozní statistiky pro veškerý čínský vývoz.
(67)
Za tímto účelem byly porovnány vážené průměry prodejních cen spolupracujících výrobců v Unii, které byly účtovány odběratelům na trhu v Unii, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) dovozu z Číny, které předložil Eurostat. Tyto ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) byly upraveny tak, aby pokrývaly náklady související s celním odbavením, totiž clo a náklady po dovozu.
(68)
Srovnání provedené na tomto základě ukázalo, že u dovozu dotčeného výrobku v období přezkumného šetření došlo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 4,8 %, pokud se při výpočtu zohledňuje dopad platných antidumpingových opatření. Pokud se však do dovozní ceny antidumpingové clo nezapočítá, dosahuje rozpětí cenového podbízení 28 %.
(69)
Na základě řádně upravených dovozních cen nahlášených čínským spolupracujícím vývozcem bylo v období přezkumného šetření zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 14 %, přičemž byla zohledněna platná antidumpingová cla. Bez účinku antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení 20 %. Je třeba poznamenat, že většina tohoto vývozu se uskutečnila během období přezkumného šetření, kdy byla opatření zrušena.
4.5. Dovoz z jiných třetích zemí do Unie
(70)
Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období nikdy nepřekročil 11,2 % podílu na trhu. Většina tohoto dovozu (v posuzovaném období nejméně 89 %) byla z Turecka.
Tabulka 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
4 033
8 078
10 090
4 717
Index (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Podíl na trhu
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(72)
I když všech pět výrobců z Unie vyplnilo dotazník, bylo rozhodnuto, že odpovědi jednoho výrobce nelze využít úplně, neboť nebyly ověřeny inspekcí na místě. Analýza se proto opírala o následující metodiku.
(73)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingového rozpětí a zotavení z dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Hodnocení vycházelo z informací poskytnutých čtyřmi plně spolupracujícími výrobci z Unie. U výrobce, jehož odpovědi na dotazník nebyly ověřeny, bylo hodnocení provedeno na základě údajů, které tento výrobce poskytl a které byly pokud možno porovnány s údaji uvedenými v žádosti a v auditované účetní závěrce tohoto výrobce.
(74)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy) byla provedena na úrovni čtyř plně spolupracujících výrobců v Unii. Hodnocení vycházelo z informací, které byly řádně ověřeny během inspekce na místě.
4.6.1. Makroekonomické ukazatele
4.6.1.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
11 815
33 318
29 672
28 763
Index (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Výrobní kapacita (v tunách)
77 380
77 380
77 380
77 380
Index (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Výroba se během posuzovaného období výrazně zvýšila ze zhruba 12 000 tun na téměř 29 000 tun během období přezkumného šetření. V sezóně 2009/2010 se vyrábělo málo, neboť výrobní odvětví Unie bylo ještě ovlivňováno dumpingovým dovozem čínských konzervovaných mandarinek z předchozí sezóny a skutečností, že má ještě zásoby z předchozí sezóny, kdy neplatila antidumpingová opatření. Výroba se v sezóně 2010/2011 zvýšila, neboť na nový čínský dovoz se vztahovala platná antidumpingová opatření.
(76)
Jelikož se výrobní kapacita Unie během celého období nezměnila, vzrostlo odpovídajícím způsobem využití kapacity. Stále však zůstávalo pod 50 %.
(77)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že jeden výrobce v Unii ukončil od období 2012/2013 výrobu a že tento výrobce a dva další byli v obtížné finanční situaci. Z těchto důvodů se tvrdilo, že údaje o výrobě a výrobní kapacitě/využití kapacit byly uměle nafouknuty.
(78)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že informace shromážděné během šetření naznačují, že všichni výrobci v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie, ve všech sezónách během posuzovaného období vyráběli. První tvrzení, že jeden výrobce ukončil během období přezkumného šetření výrobu, by proto mělo být zamítnuto.
(79)
Pokud jde o údajnou obtížnou finanční situaci výrobců v Unii, jeden z těchto výrobců byl během posuzovaného období skutečně v insolvenčním řízení. Šetření však ukázalo, že úroveň výroby uvedeného výrobce se během posuzovaného období výrazně zvýšila, zatímco jeho kapacita se nezměnila. Proto se dospělo k závěru, že insolvenční řízení nemělo negativní dopad na produkci tohoto výrobce. U dalších dvou výrobců v Unii sice bylo zahájeno insolvenční řízení, avšak až po posuzovaném období. Tato skutečnost potvrzuje závěr (viz 96. až 98. bod odůvodnění), že újma byla skutečně obnovena a že výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní finanční situaci.
4.6.1.2. Objem prodeje a podíl na trhu v Unii
Tabulka 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Objem prodeje (v tunách)
15 219
22 625
20 504
20 512
Index (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Podíl na trhu (v % spotřeby Unie)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období zvýšil o 35 %.
(81)
Také podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval během posuzovaného odvětví rostoucí trend. I při zohlednění nahromadění zásob na úroveň spotřeby Unie v období 2011/2012 a během období přezkumného šetření se podíl na trhu zvýšil ze zhruba 23 % na počátku období na průměrně 35 % v posledních dvou letech šetření.
4.6.1.3. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
350
481
484
428
Index (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
34
69
61
67
Index (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Jak zaměstnanost, tak produktivita se během posuzovaného období zlepšily a odrážely celkové zvýšení výroby a objemu prodeje. Zvýšení produktivity v sezóně 2010/2011 bylo spojené s vyšším objemem výroby, který byl důsledkem toho, že v tomto období v plném rozsahu platila antidumpingová opatření.
(83)
Výše uvedené údaje o zaměstnanosti jsou ekvivalentem plného pracovního úvazku, a proto z nich nevyplývá absolutní počet sezónních pracovních míst. Aby bylo možné si lépe představit množství dotčených pracovních míst, je třeba podotknout, že údaj pro období přezkumného šetření představuje 2 400 sezónních pracovních míst přepočtených na ekvivalent plného pracovního úvazku.
4.6.1.4. Růst
(84)
Výrobnímu odvětví Unie se podařilo využít růstu na trhu Unie do roku 2011. Jakmile však byla zrušena opatření vůči Číně (viz 2. bod odůvodnění) a trh Unie zaplavil dovoz z Číny, ztratilo výrobní odvětví Unie značnou část svého podílu na trhu. Poté, co byla cla opět zavedena, bylo výrobní odvětví Unie schopné získat svůj ztracený podíl na trhu zpět, byť za cenu zhoršující se finanční situace.
4.6.1.5. Rozsah dumpingu a zotavení z účinků dřívějšího dumpingu
(85)
Dumping během období přezkumného šetření pokračoval ve značném rozsahu, jak je vysvětleno v bodě 3.2.5 (viz 34. a 35. bod odůvodnění) výše.
(86)
Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny považovat za zanedbatelný. Je třeba poznamenat, že se výrobní odvětví Unie stále ještě zotavuje z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o využití kapacit a ziskovost (v porovnání s původním šetřením).
4.6.2. Mikroekonomické ukazatele
4.6.2.1. Zásoby
Tabulka 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Zásoby (v tunách)
2 020
2 942
7 257
9 729
Index (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Výrobci Unie v posledních dvou sezónách značně navýšili své zásoby. Promítá se v tom skutečnost, že se výroba v posuzovaném období zvýšila více než prodej.
4.6.2.2. Prodejní ceny v Unii
Tabulka 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Průměrná jednotková prodejní cena (EUR/t)
1 260
1 322
1 577
1 397
Index (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
V období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své prodejní ceny v EU o 11 %. Tento nárůst byl zvlášť výrazný v období 2011/2012, avšak ceny se následně v období přezkumného šetření snížily. To lze přičítat vysoké úrovni čínského dovozu v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti, a cenovému podbízení u dotčeného výrobku z Číny v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie.
4.6.2.3. Ziskovost a peněžní tok
Tabulka 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Ziskovost
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie nejprve (tj. v období 2010/2011-2011/2012) výrazně zlepšila. V období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie bylo opět ztrátové.
(90)
Zlepšení ziskovosti jednoznačně souviselo s tím, že výrobní odvětví Unie dokázalo v letech po zavedení antidumpingových opatření zvýšit svůj prodej a objem výroby, jakož i prodejní ceny. Skutečnost, že se v období přezkumného šetření obnovila ztrátovost, je důsledkem nízkých prodejních cen kvůli náhlému přílivu čínského dovozu poté, co Soudní dvůr EU zrušil cla.
(91)
V této souvislosti je třeba připomenout, že v období od března do července 2012 bylo dovezeno značné množství čínských výrobků osvobozených od antidumpingového cla. Kromě toho bylo zjištěno, že ceny čínského dovozu jsou podbízivé ve vztahu k cenám v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. To mělo za následek obecné stlačení cen, které pak vedlo ke ztrátovosti výrobního odvětví Unie.
Tabulka 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Peněžní tok (v EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Index (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
Během posuzovaného období vývoj peněžního toku obecně odpovídal vývoji celkové ziskovosti výrobního odvětví Unie, spolu s účinky zvýšení zásob zejména v posledních dvou letech šetření.
4.6.2.4. Investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a růst
Tabulka 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Investice (v EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Index (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Návratnost investic (čistá aktiva)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Část výrobního odvětví Unie během posuzovaného období investovala do údržby a optimalizace stávajících výrobních strojních zařízení. Úroveň investic se zvýšila především v období 2011/2012, k čemuž s největší pravděpodobností přispěla úroveň zisku, které bylo dosaženo v daném roce a bezprostředně před ním. Tyto investice provedl zejména jeden výrobce v Unii, aby měl k dispozici jistý zdroj dodávek surovin, jenž by doplňoval stávající zdroje, a zlepšil dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí. Návratnosti investic během posuzovaného období kopírovala trend ziskovosti.
(94)
Část výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období potýkala s potížemi při opatřování kapitálu, byla však nakonec schopna svůj dluh restrukturalizovat.
4.6.2.5. Mzdy
Tabulka 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Období přezkumného šetření
Náklady práce na zaměstnance (v EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Index (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Průměrná úroveň mezd zůstala během posuzovaného období poměrně konstantní, zatímco jednotkové výrobní náklady se snížily.
4.7. Závěr
(96)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zlepšila. Uložení antidumpingových opatření koncem roku 2008 umožnilo výrobnímu odvětví Unie se pomalu, ale vytrvale zotavovat ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál na trhu Unie. Skutečnost, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustruje zvýšená úroveň výroby a prodeje a zejména úroveň ziskovosti.
(97)
Tato situace se však v období přezkumného šetření změnila. Opatření byla zrušena v březnu 2012, načež se dovoz z Číny do června 2012, kdy byla pro dovoz zavedena celní evidence, výrazně zvýšil. Dovozci využili zrušení antidumpingových cel, aby si v období 2011/2012 vytvořili zásoby a aby tyto výrobky během období přezkumného šetření uvedli na trh EU za nízké ceny. Tím došlo na trhu EU obecně k silnému cenovému tlaku a v důsledku toho opět ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví, které pak nemělo jinou možnost, než snížit své ceny, aby si udrželo svou úroveň prodeje. To však mělo zásadní důsledky pro jeho finanční situaci.
(98)
Situace, v níž výrobnímu odvětví stále vzniká újma, je nejvíce patrná na několika negativních finančních ukazatelích, zejména na ziskovosti a peněžním toku, v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím výrobní kapacity. Tato skutečnost je překážkou pro nové investice a růst.
(99)
Jedno evropské sdružení obchodníků zpochybnilo zjištění ohledně újmy a argumentovalo tím, že objem prodeje, zaměstnanost a prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jakož i úroveň investic jednoho výrobce v Unii, se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně.
(100)
Tato námitka by však měla být zamítnuta. Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení však seznam příslušných hospodářských ukazatelů, které by měly být posouzeny, není vyčerpávající; jedno nebo několik těchto kritérií nemusí být nezbytně rozhodující pro posouzení účinků dumpingového dovozu na dotčené výrobní odvětví Unie. Jak je vysvětleno v 98. bodě odůvodnění, ukazatele navržené žadatelem nebyly rozhodující pro to, aby Komise vyvodila své závěry o újmě vznikající výrobnímu odvětví Unie. Závěr o přetrvávání újmy vycházel spíše z negativních finančních ukazatelů souvisejících se ziskovostí a peněžním tokem v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím kapacity.
5. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
5.1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(101)
Pokud by byla opatření zrušena, objem dovozu by se zřejmě zvýšil a způsobil výrobnímu odvětví Unie další újmu. To lze odůvodnit následujícími prvky.
(102)
Výše uvedená analýza (viz 44. bod odůvodnění) ukazuje, že ačkoli objem čínského vývozu do Unie po zavedení opatření koncem roku 2008 výrazně klesl, čínští výrobci stále vyrábějí značný objem dotčeného výrobku, který je z převážné části určen na vývoz.
(103)
Pokud jde o očekávaný objem a ceny, je jasné, že trh Unie zůstává pro čínské vyvážející výrobce velmi atraktivní. Za prvé, pokud jde o objem, je trh Unie pro čínské konzervované mandarinky třetím největším trhem na světě. Kromě toho vývoj po zrušení opatření ukazuje, že čínští vývozci jsou schopni rychle vyvézt značná množství dotčeného výrobku na trh Unie, aniž by museli přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. V tomto ohledu nakonec údaje z původního šetření ukázaly, že Čína může každou sezónu snadno vyvézt více než 60 000 tun na trh Unie, což představuje téměř 90 % průměrné spotřeby Unie v posuzovaném období.
(104)
Pokud by Čína na základě zrušení opatření skutečně zvýšila svůj vývoz do EU, došlo by s velkou pravděpodobností ke střednědobému obecnému snížení cen na trhu EU. Tím by se výrobci v EU dostali do ještě složitější situace, jak je vysvětleno níže.
(105)
Za druhé, pokud jde o ceny, ukazuje čínská databáze (11), že Čína v minulosti vyvážela značné objemy do zemí mimo EU za ceny nižší, než byly vývozní ceny do EU. Během období přezkumného šetření činil objem vývozu do těchto zemí mimo EU přibližně 20 000 tun, což odpovídá 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. S ohledem na atraktivitu cen na trhu EU se dospělo k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, čínští vývozci by pravděpodobně tento objem přesměrovali na lukrativnější trh Unie.
(106)
Kromě toho z výše uvedené analýzy (viz 68. a 69. bod odůvodnění) vyplývá, že ceny čínského dovozu na trh Unie jsou výrazně nižší než ceny výrobců v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. I když se ceny čínského dovozu v sezóně 2011/2012, kdy opatření nebyla v platnosti, zvýšily, byly podle údajů Eurostatu přesto výrazně nižší než ceny v EU. Na tomto základě byla výše cenového rozdílu v období 2011/2012 dokonce srovnatelná s výší v období přezkumného šetření.
(107)
Na trhu upravených nebo konzervovaných citrusových plodů existuje velká cenová konkurence, neboť hospodářská soutěž je založena zejména na cenách. Tato situace je dále umocněna tím, že prodej se obvykle uskutečňuje v poměrně velkém množství. Pokud by byl levný dumpingový dovoz na trhu Unie k dispozici ve značném množství, mělo by to přímý vliv na obecnou úroveň cen na trhu Unie, což by vedlo k celkovému poklesu cen.
(108)
Zrušení antidumpingových cel na konci posuzovaného období je dokonalým příkladem toho, co by se stalo v případě, že opatření pozbudou platnosti.
(109)
Jakmile Soudní dvůr EU opatření zrušil a než byla zavedena celní evidence, objem čínského dovozu se rychle a výrazně zvýšil. Obrovský objem tohoto levného dovozu na trhu Unie donutil výrobce v Unii snížit ceny, aby si udrželi pozici z hlediska objemu prodeje a výroby, což vedlo k jejich ztrátovosti.
(110)
Tato situace byla výsledkem dovozu výrobků osvobozených od antidumpingového cla během období pouze pěti měsíců. Vliv na situaci výrobního odvětví Unie by byl v případě uplynutí platnosti opatření zjevně ještě závažnější. Pokud by došlo k obnovení dovozu velkého množství výrobků za nízké ceny, se vší pravděpodobností by se újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ještě prohloubila. Výrobci v Unii by se potýkali s poklesem objemu výroby a prodeje a snížením cen, což by vedlo ke zvýšení ztrát. Výpočet podbízení na základě údajů uvedených v bodě 4.4.2 (viz 68. a 69. bod odůvodnění) při nezapočtení antidumpingových cel přesahuje úroveň podbízení 20 %.
(111)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že by výrobní odvětví Unie v případě zrušení opatření neutrpělo újmu, neboť by se v budoucnosti dal očekávat menší objem dovozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se opírá o následující důvody. Za prvé, domácí spotřeba čerstvého ovoce v Číně se v budoucnosti zvýší stejně jako čínský vývoz čerstvého ovoce do Ruska. Za druhé lze rovněž očekávat, že se zvýší domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v Číně. Za třetí, statistiky Eurostatu výše uvedené informace potvrzují, neboť od sezóny 2012/2013 vykazují nižší dovoz dotčeného výrobku.
(112)
Tato tvrzení by však měla být zamítnuta z následujících důvodů:
a)
za prvé, i kdyby se dalo očekávat zvýšení čínské domácí spotřeby a vývozu čerstvého ovoce, podle odhadů na základě dostupných údajů by se srovnatelně zvýšila i čínská výroba (12). Proto se dospělo k závěru, že dostupnost čerstvého ovoce pro čínský konzervárenský průmysl nebude v sezóně 2013/2014 výrazně dotčena;
b)
za druhé, ve 44. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek bude činit zhruba 100 000 tun na sezónu, a nic nenasvědčuje tomu, že tento objem v budoucnu poroste. Žadatelé tedy rovněž neposkytli žádný důkaz, že by se zvyšovala spotřeba;
c)
v souvislosti se třetím důvodem je třeba připomenout, že nižší dovoz dotčeného výrobku v sezóně 2012/2013 (období přezkumného šetření) lze přiměřeně odůvodnit hromaděním zásob vyplývajícím z obrovského dovozu, ke kterému došlo v sezóně 2011/2012 během prvních pěti měsíců po zrušení opatření (viz 59. bod odůvodnění).
(113)
Stejné evropské sdružení obchodníků rovněž tvrdilo, že větší objem čerstvého ovoce na trhu Unie, pravděpodobně kvůli ruskému embargu, by snížil ceny tohoto ovoce, což by výrobnímu odvětví Unie umožnilo dále zlepšovat svou konkurenceschopnost.
(114)
Takové tvrzení je však čistě spekulativní a nebylo podloženo žádnými důkazy. I když se mohou ceny surovin v budoucnosti snížit, nepovažuje se to za dostatečný důvod nenapravovat negativní účinek dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Má se tedy za to, že bez zachování opatření by dumpingový dovoz pokračoval ve značném objemu a způsoboval odvětví Unie újmu. To by případně připravilo výrobní odvětví Unie o možnost plně využívat kladného účinku jakéhokoli budoucího snížení ceny surovin. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
5.2. Závěr
(115)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zrušení opatření na dovoz z Číny by se vší pravděpodobností vedlo k pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
6. ZÁJEM UNIE
6.1. Úvod
(116)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a dalších zúčastněných stran na straně druhé.
(117)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(118)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům o pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto konkrétním případě opatření zachovávat.
6.2. Zájem výrobního odvětví Unie
(119)
Výrobní odvětví Unie, které tvořilo pět výrobců ve venkovských oblastech Španělska, získalo podíl na trhu a bylo schopné zvýšit cenu dotčeného výrobku na takovou úroveň, která mu během posuzovaného období, kdy byla opatření v platnosti, umožnila znovu obchodovat tak, aby pokrylo náklady či dosáhlo zisku. Stejným způsobem se zlepšil objem výroby a údaje o zaměstnanosti. Pokud by byla opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by bylo kvůli nižším prodejním cenám a ještě vyšším ztrátám v mnohem horší situaci, než je popsáno výše (za předpokladu pravděpodobnosti obnovení újmy) (viz 110. bod odůvodnění). Zároveň by došlo k omezení nových investic zaměřených na konsolidaci společností a zvýšení jejich konkurenceschopnosti na trhu s dotčeným výrobkem. Pokračování opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a mělo by mu pomoci dále využívat svého potenciálu na trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže.
6.3. Zájem dovozců, obchodníků a maloobchodníků
(120)
Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku. Dovozci se nacházejí především v Německu, ale také v jiných zemích, jako například (ale nejen) ve Spojeném království, Nizozemsku nebo České republice.
(121)
Dvě společnosti, které během posuzovaného období dotčený výrobek dovážely, při šetření spolupracovaly. Souhrnné podnikání těchto stran v oblasti konzervovaných citrusových plodů představovalo 3,8 % jejich celkového obratu. Přestože podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů není pro tyto dovozce nejziskovější, je pevnou součástí jejich podnikatelského záměru, která spočívá v nabídce velmi široké škály výrobků pro určité zákazníky (například řetězce supermarketů) s cílem uzavřít velké smlouvy, v jejichž rámci se prodej méně ziskových výrobků vyrovná prodejem jiných výrobků a úsporami z rozsahu.
(122)
Zřejmě nic nenasvědčuje tomu, že by pokračování opatření mělo na činnost těchto dvou dovozců jakýkoli významný negativní vliv. Jejich činnost není na tomto výrobku závislá a dodavatelský řetězec se přizpůsobil nákladům spojeným s antidumpingovým clem. Kromě toho, jak ukazuje šetření, nebyl trh Unie v důsledku opatření pro čínské vývozce uzavřen, neboť dotčený výrobek se během posuzovaného období navzdory opatřením dovážel ve značném množství.
(123)
Jiný dovozce tvrdil, že antidumpingová cla měla na jeho podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů negativní vliv. Jelikož tento dovozce nepředložil ověřitelné údaje, předpokládá se, že negativní vliv, který by pokračování antidumpingových opatření mohlo mít na tyto strany, by nepřevážil nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(124)
Některé strany poukazovaly na to, že výrobní kapacity výrobního odvětví Unie nejsou dostatečné. Je třeba poznamenat, že zrušení cel by mohlo vést k situaci, kdy by alternativní zdroj dodávek musel ukončit svou činnost a dovozcům by zůstal jako jediný zdroj už jen dovoz z Číny. Je však třeba připomenout, že řetězce supermarketů a maloobchodníci si cení zachování bezpečnosti dodávek pro své podnikání. Jeden z nich skutečně podporoval pokračování opatření, aby existovala hospodářská soutěž a měl alespoň dva zdroje dodávek. Kromě toho je výrobní odvětví Unie, které ještě zdaleka nedosáhlo uspokojivé úrovně využití kapacity, schopné nadále uspokojovat potřeby trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie v současnosti neuspokojuje potřeby Unie na 100 %, nemůže být v tomto případě důvodem ani pro nekalé obchodní praktiky čínských vývozců, ani pro zrušení opatření.
(125)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že pokračování opatření by nepatřičně omezilo běžné obchodování jeho členů, neboť jeho významná část souvisela s obchodem s dotčeným výrobkem. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že účel antidumpingového cla je napravit nekalé obchodní praktiky, tj. dumping, a nikoli omezovat obchod. Je třeba připomenout, že Komise dospěla k závěru, že zachování nápravných opatření je v tomto případě stále nezbytné.
6.4. Zájem uživatelů
(126)
Pro účely analýzy byli uživatelé rozděleni do dvou kategorií: na jedné straně domácnosti, a na druhé straně profesionální/průmysloví uživatelé, kteří působí v odvětvích, jako je výroba nápojů, džemů nebo jogurtů, pekárenství nebo catering.
(127)
Žádná ze stran patřících k jedné z těchto kategorií nebo zastupujících její zájmy se nepřihlásila ani žádným způsobem při šetření nespolupracovala.
(128)
Jeden dovozce tvrdil, že antidumpingová cla uložená na dotčený výrobek narušují hospodářskou soutěž, a tudíž nejsou v zájmu spotřebitelů v Unii. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy.
(129)
Jelikož dotčený výrobek může mít na rozpočet průměrné domácnosti v Unii jen omezený vliv, nic nenasvědčuje tomu, že by případné zvýšení cen pro spotřebitele v důsledku zachování opatření mohlo převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.
(130)
I když nelze zpochybnit, že by zachování cel teoreticky mohlo mít negativní vliv na některé profesionální/průmyslové uživatele z hlediska nižších marží, neexistuje žádný důkaz, že by náklady spojené s dotčeným výrobkem (v porovnání s celkovými náklady) byly značné. Případné negativní dopady zachování opatření na tuto kategorii uživatelů by tak nebyly nepřiměřené.
6.5. Zájem dodavatelů
(131)
Jak jednotliví dodavatelé čerstvého ovoce výrobnímu odvětví Unie, tak jedno sdružení takových dodavatelů uvedli, že opatření jsou v jejich zájmu a že by byla přínosná rovněž z hlediska nových investic a pracovních míst. Prodej ovoce výrobcům v Unii je pro dodavatele důležitým doplňkovým zdrojem příjmů, bez něhož by mohlo dojít k závažnému narušení odvětví zemědělství v dotčených španělských regionech. Podle odhadů by jen v samotném regionu Valencie počet dotčených členů družstev přesáhl 2 000. V souvislosti s dotčenými sezónními pracovními místy, mimo jiné v oblasti sklizně, dopravy a skladování ovoce, se odhaduje, že v regionech Valencie a Murcia by bylo dotčeno nejméně 2 500 pracovních míst.
(132)
Z údajů předložených Sdružením španělských dodavatelů vyplývá, že pokud čínský dovoz překročí 60 000 tun, což se během původního šetření již dvakrát stalo, dodavatelé se pravděpodobně ocitnou v situaci, kdy nebudou schopni prodat celý objem druhu satsuma určený konzervárenskému průmyslu Unie.
(133)
Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že dodavatelé by mohli očekávat subvence na nákup ovoce, které nemohlo být do Ruska vyvezeno kvůli embargu. Žadatel však nepředložil žádný důkaz, který by tvrzení o subvencích podpořil. Navíc by se případné subvence vztahovaly pouze na neprodané ovoce určené na vývoz do Ruska, a nikoli na ovoce, které nebylo prodáno výrobnímu odvětví Unie z důvodu újmy způsobené dotčeným výrobkem po vypršení platnosti opatření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
6.6. Závěr
(134)
Šetření ukázalo, že stávající antidumpingová opatření neuzavřela trh Unie čínskému dovozu a přispěla k oživení výrobního odvětví Unie. Jelikož tento proces oživení stále trvá, je pokračování opatření v zájmu výrobního odvětví Unie. Pokud by opatření pozbyla platnosti, tento proces oživení by se zastavil, nedosáhlo by se ziskových cen a výrobní odvětví Unie by utrpělo vysoké ztráty. Zároveň by byl ohrožen dodatečný zdroj příjmů členů četných družstev a sezónních pracovníků v několika venkovských oblastech, kde existuje jen velmi málo pracovních alternativ.
(135)
Podle dostupných údajů se zdá, že stávající opatření neměla významný negativní dopad na hospodářskou situaci dovozců v Unii, kteří při šetření spolupracovali. Vzhledem k dostupným údajům nelze považovat za významný ani dopad opatření na další strany, které se přihlásily, ani na dovozce, obchodníky, uživatele a maloobchodníky. Případné zvýšení cen v důsledku pokračování antidumpingových opatření se nezdá být neúměrné v porovnání s přínosem pro výrobní odvětví Unie, kterého se dosáhne odstraněním narušení obchodu, jež bylo způsobeno dumpingovým dovozem.
(136)
S přihlédnutím ke všem faktorům uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
7. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(137)
Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající opatření. Po sdělení těchto skutečností jim byla poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Stanoviska a připomínky byly v podložených případech náležitě vzaty v úvahu.
(138)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých konzervovaných plodů pocházejících z Číny měla být zachována na období dalších pěti let.
(139)
Některé strany tvrdily, že opatření s určitým kvantitativním prvkem (systém kvót) jsou v porovnání s antidumpingovými opatřeními výhodnější. Toto tvrzení nelze podpořit vzhledem k tomu, že podle základního nařízení nelze formu opatření při přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Tímto tvrzením nelze zpochybnit ani zjištění v rámci tohoto šetření, konkrétně, že požadavky na zachování antidumpingových opatření jsou splněné.
(140)
Společnost může požádat o uplatňování těchto individuálních antidumpingových celních sazeb, pokud změní název svého subjektu. Taková žádost musí být zaslána Komisi (13). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(141)
Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz upravených nebo konzervovaných mandarinek (včetně tangerine a satsuma), klementinek, wilkingů a jiných podobných citrusových hybridů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, v současnosti kódů KN 2008 30 55, 2008 30 75 a ex 2008 30 90 (kódy TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 a 2008309069), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Výše konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Společnost
EUR/t čisté hmotnosti produktu
Doplňkový kód TARIC
Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku, kteří jsou uvedeni v příloze
499,6
A889
Všechny ostatní společnosti
531,2
A999
Článek 2
1. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, je proto pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15), poměrně rozdělena, se výše antidumpingového cla vypočítaná na základě článku 1 výše sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
2. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 499,6 EUR/t čisté hmotnosti produktu, pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
a)
v období přezkumného šetření (tj. od 1. října 2012 do 30. září 2013) a v období původního šetření (od 1. října 2006 do 30. září 2007) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;
b)
není ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem v Čínské lidové republice, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením a
c)
po skončení období přezkumného šetření buď skutečně vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. prosince 2014.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1313/2014
z dne 10. decembra 2014
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov (in sicer mandarin itd.) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti člena 11(2) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Veljavni ukrepi
(1)
Z Uredbo (ES) št. 1355/2008 (2) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). Ti ukrepi so bili izrečeni v obliki posebnih dajatev za posamezne družbe, ki se gibljejo med 361,4 EUR in 531,2 EUR na tono neto mase izdelka.
(2)
Te ukrepe je Sodišče Evropske unije 22. marca 2012 razglasilo za nične (3), vendar so bili z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 158/2013 (4)18. februarja 2013 ponovno uvedeni.
1.2 Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(3)
Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov (5) je Komisija 12. avgusta 2013 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložila federacija Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados („FENAVAL“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 75 % skupne proizvodnje nekaterih pripravljenih ali konzerviranih agrumov v Uniji.
(4)
Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek dokončnih protidampiških ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in ponovitve škode za industrijo Unije.
1.3 Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(5)
Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 25. oktobra 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (6) (obvestilo o začetku) napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
1.4 Preiskava
1.4.1 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
(6)
Preiskava nadaljevanja dampinga je zajela obdobje od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 (obdobje preiskave v zvezi s pregledom). Proučitev gibanj, relevantnih za oceno verjetnosti ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. oktobra 2009 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (obravnavano obdobje).
1.4.2 Strani, ki jih preiskava zadeva
(7)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, proizvajalce v Uniji in njihova zadevna združenja, znane proizvajalce izvoznike v LRK in v potencialnih primerljivih državah, nepovezane uvoznike v Uniji in njihova zadevna združenja, dobavitelje proizvajalcev Unije in njihova zadevna združenja, potrošniško združenje v Uniji, za katero je znano, da ga primer zadeva, in predstavnike države izvoznice. Te strani so imele možnost, da pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(8)
Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK in nepovezanih uvoznikov v Uniji se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe prouči, ali naj se uporabi vzorčenje. Da bi Komisija lahko ugotovila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh od začetka pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.
(9)
Ker se je z zahtevanimi informacijami javila samo ena skupina proizvajalcev izvoznikov iz LRK, ni bilo treba izbrati vzorca proizvajalcev izvoznikov.
(10)
Kar se tiče nepovezanih uvoznikov, jih je bilo identificiranih 32 in ti so bili pozvani, naj zagotovijo informacije za vzorčenje. Javilo se jih je sedem in ti so zagotovili informacije, potrebne za izbor vzorca. Trije so bili nato izbrani v vzorec, vendar sta le dva pravočasno potrdila pripravljenost za sodelovanje v preiskavi na podlagi vzorca.
(11)
Na podlagi omenjenega je Komisija poslala vprašalnike zainteresiranim stranem in tistim, ki so se javili v rokih iz obvestila o začetku. Izpolnjene vprašalnike je poslalo pet proizvajalcev Unije, sodelujoči proizvajalec izvoznik iz LRK, dva nepovezana uvoznika, osem dobaviteljev proizvajalcev Unije, eno združenje dobaviteljev proizvajalcev Unije in en proizvajalec iz primerljive države.
(12)
Dve združenji uvoznikov sta nastopili kot zainteresirani strani. Pripombe je predložilo tudi pet nepovezanih uvoznikov.
(13)
Kar se tiče proizvajalcev v primerljivih državah, so bile identificirane štiri družbe, ki so bile pozvane, naj predložijo potrebne informacije. Samo ena od teh družb je predložila zahtevane informacije in soglašala s preveritvenim obiskom.
(14)
Komisija je preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja dampinga in ponovitve škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:
(a)
proizvajalci iz Unije:
-
Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španija,
-
Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španija,
-
Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencia), Španija,
-
Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencia), Španija;
(b)
proizvajalec izvoznik iz LRK:
-
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd, LRK, in z njim povezana družba Zhejiang Merry Life Food Co., Ltd;
(c)
nepovezana uvoznika v Uniji:
-
Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburg, Nemčija,
-
I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburg, Nemčija;
(d)
proizvajalec v primerljivi državi:
-
Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turčija.
1.5 Razkritje bistvenih dejstev in zaslišanje
(15)
Komisija je 13. oktobra 2014 razkrila bistvena dejstva in dejavnike, na podlagi katerih namerava uvesti protidampinško dajatev („dokončno razkritje“). Po dokončnem razkritju je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča, vključno z mnenji o dokončnih ugotovitvah. Stranem, ki so to zahtevale, je bilo omogočeno zaslišanje. Trije uvozniki so zaprosili za zaslišanje in omogočeno jim je bilo skupno zaslišanje v navzočnosti pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Za zaslišanje je zaprosilo tudi neko evropsko združenje trgovcev in omogočeno mu je bilo zaslišanje pri službah Komisije.
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1 Zadevni izdelek
(16)
Zadevni izdelki, ki se obravnavajo v tem pregledu, so enaki kot v prvotni preiskavi, tj. pripravljene ali konzervirane mandarine (vključno s tangerinami in satsuma mandarinami), klementine, wilking mandarine in drugi podobni hibridi agrumov, ki ne vsebujejo dodanega alkohola, ne glede na to, ali jim je dodan sladkor oziroma drugo sladilo ali ne, in kot so opredeljeni pod oznako KN 2008, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), in trenutno uvrščeni pod oznake KN 2008 30 55, 2008 30 75 in ex 2008 30 90.
(17)
Zadevni izdelek je pridobljen tako, da se nekatere vrste drobnih agrumov (predvsem satsuma mandarin) olupijo in razdelijo na krhlje, ti pa se nato v sladkornem sirupu, soku ali vodi zapakirajo v embalažah različnih velikosti, kakršne ustrezajo potrebam različnih trgov.
(18)
Za satsuma mandarine, klementine in druge drobne agrume je uveljavljeno skupno poimenovanje „mandarine“. Večina teh različnih sort sadja je primerna za uporabo kot sveži izdelek ali za predelavo. Med seboj so si podobne, zato so, pripravljene ali konzervirane, obravnavane kot enoten proizvod.
2.2 Podobni izdelek
(19)
Proizvajalci Unije so trdili, da sta si uvoženi izdelek in izdelek Unije podobna iz naslednjih razlogov:
-
imata enake ali zelo podobne fizikalne lastnosti, kot so okus, oblika, velikost in tekstura,
-
prodajata se po istih ali podobnih distribucijskih kanalih in sta večinoma cenovno konkurenčna,
-
imata isto ali podobno končno uporabo,
-
zlahka sta zamenljiva,
-
uvrščena sta pod iste oznake kombinirane nomenklature za tarifne namene.
(20)
Po drugi strani so nekateri uvozniki trdili, da je uvoženi izdelek višje kakovosti, saj vsebuje manj necelih krhljev (največ 5 %), ter boljšega okusa, videza in strukture od izdelka iz Unije. Nadalje so trdili, da se uvoženi izdelek od izdelka iz Unije razlikuje tudi po vonju.
(21)
Komisija je proučila te trditve in glede na razpoložljive podatke je bilo ugotovljeno, da so trditve industrije Unije iz uvodne izjave 19 pravilne.
(22)
Zahtevke uvoznikov je bilo treba zavrniti iz naslednjih razlogov:
(a)
Nekatere razlike v kakovosti, ki se nanašajo na delež necelih krhljev, okus, videz, vonj in strukturo, niso vplivale na osnovne značilnosti izdelka. Uvoženi izdelek je še vedno zamenljiv z izdelkom iz Unije in je namenjen isti ali podobni končni uporabi. Dejansko so proizvajalci Unije v obravnavanem obdobju prodajali svoje izdelke, tudi z večjim deležem necelih krhljev, uvoznikom in istim kategorijam uporabnikov/potrošnikov (npr. verigam supermarketov in dobaviteljem pekovskega sektorja), ki so jih zalagali tudi uvozniki. Poleg tega je tudi neka veriga supermarketov v Evropski uniji potrdila, da prodaja izdelke evropskega in kitajskega porekla proizvoda pod isto trgovsko in blagovno znamko;
(b)
Najvišji delež necelih krhljev, tj. 5 %, ni bil opažen le pri uvoženih izdelkih. Dejansko se je v preiskavi izkazalo, da proizvajalci Unije ponujajo po kakovosti zelo različne izdelke z različnimi, celo 5-odstotnimi deleži necelih krhljev. Nekateri uvozniki so izdelek, ki je vseboval do 5 % necelih krhljev, kupili od proizvajalcev iz Unije.
(23)
Zato se podobno kot pri prvotni preiskavi šteje, da sta uvoženi izdelek in izdelek, proizveden v Uniji, podobna v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
3. VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA
3.1 Uvodne ugotovitve
(24)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali je verjetno, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje dampinga.
(25)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz LRK ni bilo potrebno, saj je sodelovala le ena družba. Ta družba je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pokrivala približno 12-20 % (razpon je naveden zaradi zaupnosti) uvoza zadevnega izdelka iz LRK v Unijo.
3.2 Damping uvoza med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom
3.2.1 Primerljiva država
(26)
V skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) ali cene izvoza iz take tretje države v druge države, vključno z Unijo, kadar to ni mogoče, pa na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička.
(27)
V obvestilu o začetku postopka je Komisija izrazila namen, da kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK uporabi Turčijo, in je zainteresirane strani pozvala, naj s tem v zvezi predložijo pripombe.
(28)
Komisija ni prejela nobenih pripomb glede Turčije kot predlagane primerljive države. Nobena zainteresirana stran ni predlagala drugih proizvajalcev podobnih izdelkov iz primerljivih držav.
(29)
Eden od turških proizvajalcev izvoznikov, s katerimi je bil vzpostavljen stik, Frigo-Pak, je pravočasno predložil v celoti izpolnjen vprašalnik in sprejel preveritveni obisk v svojih prostorih.
3.2.2 Normalna vrednost
(30)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi preverjenih informacij proizvajalca iz Turčije. Ta družba ni prodajala podobnega izdelka na domačem trgu, zato je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe na podlagi proizvodnih stroškov in, v skladu s členom 2(6)(b), z dodatkom razumnega odstotnega deleža za prodajne, splošne in upravne stroške („stroški PSU“) ter, v skladu s členom 2(6)(c), z dodatkom razumne stopnje dobička. Za stopnjo stroškov PSU je bila uporabljena stopnja stroškov PSU, ki jo je ta proizvajalec zaznal pri domači prodaji drugih izdelkov v konzervah in je znašala 10-20 % (razpon je naveden zaradi zaupnosti). Uporabljena stopnja dobička je enaka tisti, ki je bila uporabljena pri prvotni preiskavi, tj. 6,8 %, kar predstavlja dobiček, ki ga je industrija Unije dosegla, preden ji je povzročil škodo dampinški uvoz iz LRK.
3.2.3 Izvozna cena
(31)
Ves izvoz sodelujočega proizvajalca izvoznika v Unijo je bil namenjen neposredno neodvisnim strankam v Uniji. V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena na podlagi cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo za zadevni izdelek, ko se ta izvozi iz LRK v Unijo.
3.2.4 Primerjava
(32)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.
(33)
Za zagotovitev poštene primerjave med normalno vrednostjo in izvozno ceno sodelujočega proizvajalca izvoznika ter v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so se v obliki prilagoditve ustrezno upoštevale razlike pri prevozu, zavarovanju, proviziji in bančnih stroških, ki so vplivale na cene in primerljivost cen.
3.2.5 Stopnja dampinga
(34)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti in tehtane povprečne izvozne cene.
(35)
V primerjavi se je izkazalo, da je pri sodelujočem proizvajalcu izvozniku prišlo do dampinga. Stopnja dampinga je znašala več kot 60 %.
(36)
Za celotno LRK je primerjava tehtane povprečne izvozne cene za uvoz zadevnega izdelka iz LRK, kot jo navaja Eurostat, in tehtane povprečne normalne vrednosti, ki je bila določna za primerljivo državo (z ustrezno prilagoditvijo, da odraža verjetni razpon izdelkov, ki se uvažajo iz LRK, glede na razpon izdelkov primerljivih tipov, ki jih sodelujoči proizvajalec izvoznik prodaja v Uniji), prav tako pokazala na znaten in celo še višji damping.
(37)
Po dokončnem razkritju je neko evropsko združenje trgovcev trdilo, da v nasprotju s kitajskimi proizvajalci izvozniki in španskimi proizvajalci ni imelo možnosti preveriti natančnih izračunov (za damping in škodo), zato je Komisijo zaprosilo za podrobnosti o izračunu dampinga. Prav tako so med zaslišanjem pred pooblaščencem za zaslišanje trije uvozniki nakazali, da obžalujejo, da niso prejeli podrobnosti o izračunu dampinga.
(38)
V zvezi s tem je treba poudariti, da podatki, na podlagi katerih je Komisija opravila svoje izračune, vsebujejo poslovne skrivnosti ali druge zaupne informacije. Sodelujoči proizvajalec izvoznik, ki je take podatke prispeval, je v skladu s pravili prejel posebno razkritje podrobnih izračunov dampinga in škode in ni ne izrazil nikakršnih pripomb ne zaprosil za nadaljnja pojasnila. Če bi Komisija drugim zainteresiranim stranem omogočila vpogled v te podatke, bi se prekršila glede zaupnosti. Vendar pa je bila metodologija, ki jo je Komisija uporabila in ki je opisana v uvodnih izjavah 30 do 36, razkrita vsem zainteresiranim stranem. Pooblaščenec za zaslišanje je med omenjenim zaslišanjem uvoznike seznanil z možnostjo, da od njega zahtevajo, da preveri izračun Komisije, če imajo pomisleke glede njegove točnosti. Vendar ti trije uvozniki glede tega niso zahtevali pooblaščenčevega posredovanja.
(39)
Sicer pa je evropsko združenje trgovcev samo izračunalo stopnjo dampinga s primerjavo Eurostatovih podatkov o povprečnih uvoznih cenah iz LRK in povprečnih uvoznih cenah iz Turčije. Združenje trgovcev trdi, da primerjava nakazuje na nižjo stopnjo dampinga, in sicer približno 30 %. V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da je pri pregledu zaradi izteka ukrepa dejanska stopnja dampinga manj pomembna kot pri preiskavi, pri kateri se določa stopnja dajatve. Drugič, in kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 30 do 33, izračun Komisije temelji na „dejanski“ normalni vrednosti za sodelujočega in preverjenega turškega proizvajalca, primerjava s kitajskimi izvoznimi cenami pa je bila podrobna. Zato menimo, da so podatki, na katere se je pri izračunu oprla Komisija, veliko zanesljivejši in natančnejši od ocen, ki jih je v pripombah na razkritje ponudilo združenje.
(40)
Poleg tega so na zaslišanju s pooblaščencem za zaslišanje trije uvozniki trdili, da dampinga ni bilo. Pri tem so se opirali na dejstvo, da je Komisija ugotovila, da so bile povprečne prodajne cene sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika na več pomembnih trgov zunaj EU nižje od povprečnih prodajnih cen na trgu Unije. To trditev je treba zavrniti, saj je damping prodaja na zadevnem trgu po cenah, ki so nižje od normalne vrednosti, in ne po cenah, ki so nižje od cen na drugih trgih tretjih držav.
3.3 Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov
3.3.1 Uvodna opomba
(41)
Poleg ugotavljanja obstoja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila proučena verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov, pri čemer so bili analizirani naslednji elementi: proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK; obseg in cene dampinškega uvoza iz LRK; privlačnost trga Unije v zvezi z uvozom iz LRK.
(42)
Med večjim delom obdobja preiskave v zvezi s pregledom v EU ni bilo veljavnih ukrepov, saj so bili prejšnji razglašeni za nične (glej uvodno izjavo 2). V tem obdobju brez ukrepov je uvoz v sezoni 2011/2012 dosegel vrhunec, ki pa mu je v preostanku obdobja preiskave v zvezi s pregledom sledil padec. To dejansko odraža učinek kopičenja zalog, ne pa resničnega povečanja/zmanjšanja potrošnje, in se pripisuje visoki ravni uvoza iz LRK med marcem in julijem 2012, ko ukrepi niso veljali.
3.3.2 Proizvodnja, domača potrošnja in izvozna zmogljivost kitajskih proizvajalcev
(43)
Komisija glede skupnih kitajskih proizvodnih in prostih zmogljivosti ni prejela informacij od kitajskih proizvajalcev ali drugih zainteresiranih strani. V skladu s členom 18 osnovne uredbe se je Komisija pri svojih ugotovitvah oprla na dostopna dejstva.
(44)
Glede na poročilo, ki ga je objavila služba za zunanje delovanje pri kmetijskem ministrstvu ZDA (Foreign Agricultural Service of the US Department of Agriculture, FSA/USDA), ki je bilo vključeno v zahtevek za pregled in je javno dostopno (7), je delež svežih mandarin, namenjenih predelavi, tj. proizvodnji mandarin v konzervah, v LRK porasel za 27 % med sezono 2009/2010 (520 000 ton) in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom (660 000 ton). Podoben trend je zaznati pri proizvodnji mandarin v konzervah v LRK. Glede na to poročilo se je v LRK proizvodnja mandarin v konzervah povečala s 347 000 ton v sezoni 2009/2010 na 440 000 ton v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Poročilo nadalje ocenjuje, da je domača potrošnja mandarin v konzervah v LRK v sezoni 2013/2014 dosegala približno 100 000-150 000 ton. Glede na to, da je bila domača potrošnja v nekem drugem javno dostopnem viru ocenjena na 50 000-100 000 ton (8), se zdi ocena domače potrošnje na 100 000 ton razumna. Ob upoštevanju zgoraj navedenega je mogoče količino mandarin v konzervah iz LRK, ki so bile v obdobju preiskave v zvezi s pregledom na voljo za izvoz, oceniti na približno 340 000 ton.
(45)
Drugi razpoložljivi viri navajajo nekoliko drugačne ocene količine kitajskih mandarin v konzervah, ki so bile med letoma 2009 in 2014 na voljo za izvoz (9). Kljub razlikam pa je iz vseh virov razvidno, da je bila količina kitajskih mandarin v konzervah, ki so bile med letoma 2009 in 2013 na voljo za izvoz najmanj 300 000 ton na sezono. Noben od virov ne nakazuje, da bi se v prihodnosti količina kitajskih mandarin v konzervah, ki bodo na voljo za izvoz, lahko znatno zmanjšala.
3.3.3 Privlačnost trga Unije
(46)
Čeprav je uvoz iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal 19 253 ton, podatki iz prvotne preiskave, tj. za obdobje 2002-2007, kažejo, da lahko kitajski proizvajalci trgu Unije namenijo več kot 60 000 ton na sezono, kar potrjujejo tudi podatki Eurostata o uvozu za sezono 2011/2012. Poleg tega visoka stopnja uvoza v sezoni 2011/2012, tj. ko ukrepi večinoma niso veljali (namreč od 22. marca 2012), kaže, da je Unija glede na cene privlačen trg za kitajske proizvajalce in da bi na trg Unije iz LRK prišel dampinški uvoz znatnega obsega, če bi se obstoječi protidampinški ukrepi razveljavili.
(47)
Dejstvo, da je LRK v Unijo v obdobju 2002-2007 (ko ni bilo nikakršnih protidampinških ukrepov) izvozila povprečno precej več mandarin v konzervah na sezono (za 36 %) kot v obdobju 2009-2013 (ko so bile dajatve uvedene, razen med 22. marcem 2012 in 23. februarjem 2013), čeprav je bil skupni obseg, ki je bil na voljo za izvoz iz LRK po vsem svetu, v prvem obdobju nižji kot v drugem, dodatno potrjuje verjetnost, da bodo kitajski proizvajalci, če se ukrepi razveljavijo, povečali obseg izvoza v Unijo do ravni, ki so bile zaznane v prvotni preiskavi.
3.3.4 Izvozne cene za tretje države
(48)
V zvezi z izvozom v tretje države je preiskava pokazala, da so bile v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povprečne prodajne cene izvoza sodelujoče družbe na več pomembnih trgov (npr. na Japonsko, v Malezijo ter na Filipine in Tajsko) nižje od povprečnih prodajnih cen v Uniji. Zato je mogoče pričakovati, da bi, če ukrepov ne bi bilo, sodelujoči proizvajalec izvoznik vsaj del tega izvoza preusmeril v Unijo.
(49)
Tudi kitajska izvozna statistika o pripravljenih in/ali konzerviranih agrumih v nepredušni embalaži kaže, da obstaja verjetnost preusmeritve izvoza iz LRK v Unijo. Dejansko se na podlagi te statistike ocenjuje, da je bilo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom približno 20 000 ton zadevnega izdelka prodanih v izvozne destinacije, kjer so bile povprečne cene nižje od cen v EU, čeprav na teh trgih za izdelke, uvožene iz LRK, niso bile naložene protidampinške dajatve. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil obseg tega izvoza enak domači prodaji industrije Unije in je dosegal 71 % celotne proizvodnje industrije Unije. Drugače rečeno, na podlagi sedanjega obsega evropskega trga mandarin v konzervah (skupna potrošnja v EU: 44 523 ton) in glede na informacije iz kitajske izvozne statistike, bi seštevek obsega sedanjega izvoza iz LRK v EU in potencialnega obsega izvoza, ki bi ga bilo iz ekonomskega stališča smiselno preusmeriti v Unijo, pokril skoraj celotno povpraševanje po mandarinah v konzervah v EU.
3.3.5 Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga
(50)
Preiskava je potrdila, da se je izvoz zadevnega izdelka iz LRK na trg Unije po dampinških cenah nadaljeval tudi med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. Glede na nadaljevanje dampinga, na dejstvo, da je trg Unije pomemben trg, ki je bil v preteklosti že zanimiv za kitajske izvoznike, proizvodne zmogljivosti v LRK, ki presegajo celotno potrošnjo Unije, ter dokazano pripravljenost in sposobnost kitajskih proizvajalcev, da hitro povečajo izvoz v Unijo, če bi za to obstajala spodbuda, se sklene, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi se ukrepi odpravili.
4. ŠKODA
4.1 Splošne opombe
(51)
Mandarine se obirajo jeseni in pozimi, sezona pobiranja in predelave se začne zgodaj oktobra in konča približno konec januarja (za nekatere sorte februarja ali marca) naslednjega leta. Pogodbe za nakup (na primer s strani nepovezanih uvoznikov) in prodajo se večinoma izpogajajo v prvih mesecih vsake sezone. V industriji predelave mandarin se kot osnova za primerjavo običajno uporablja sezona (obdobje med 1. oktobrom in 30. septembrom dveh zaporednih let). To prakso je Komisija, kot že v prvotni preiskavi, v analizi upoštevala.
4.2 Proizvodnja Unije in industrija Unije
(52)
V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je podoben izdelek proizvajalo pet proizvajalcev Unije. Celotna proizvodnja podobnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila določena na podlagi izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili štirje posamezni proizvajalci, ki so bili preverjeni med preveritvijo na kraju samem. Proizvodnja preostalega proizvajalca, ki ni ustrezno sodeloval in pri katerem ni bila opravljena preveritev na kraju samem, je bila določena na podlagi izpolnjenega vprašalnika, ki ga je podal ta proizvajalec, ob navzkrižnem preverjanju z navedbami v pritožbi. Na tej podlagi je bila celotna proizvodnja Unije ocenjena na približno 28 500 ton v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.
(53)
Sklene se, da navedeni proizvajalci Unije, ki predstavljajo celotno proizvodnjo Unije, štejejo za industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.
4.3 Očitna potrošnja na trgu Unije
(54)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi podatkov o uvozu, kakor je o njem poročal Eurostat na ravni TARIC (integrirana tarifa Evropskih skupnosti), kar popolnoma sovpada z opredelitvijo zadevnega izdelka, in na podlagi obsega prodaje industrije Unije.
(55)
Opozoriti je treba, da navedena metoda, čeprav analiza ne temelji na koledarskih letih, pač pa na sezonah, ne odraža nujno potrošnje na ravni industrijskega uporabnika/potrošnika. Dejansko je glede na sezonskost glavne surovine (sveže sadje) običajna praksa v sektorju tako za uvoznike kot za proizvajalce Unije, da v času, ko se sveže sadje konzervira, naredijo zaloge, ki jih nato vse leto prodajajo distributerjem ali industrijskim uporabnikom. Na potrošnjo zato včasih vpliva učinek kopičenja zalog.
(56)
Ob upoštevanju tega je mogoče reči, da se je v obravnavanem obdobju potrošnja Unije razvijala na naslednji način:
Preglednica 1
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Potrošnja Unije (v tonah)
66 487
72 618
90 207
44 523
Indeks (2009/2010 = 100)
100
109
136
67
(57)
V obravnavanem obdobju je bila potrošnja agrumov v Uniji povprečno rahlo pod 70 000 tonami. Vendar je v sezoni 2011/2012 nastopil vrhunec v uvozu, nato pa je uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom upadel. Ta razvoj dejansko odraža učinek kopičenja zalog, ne pa tudi dejanskega povečanja/zmanjšanja potrošnje, in se pripisuje visoki ravni uvoza iz LRK med marcem in julijem 2012, ko začasno ukrepi niso veljali (glej uvodno izjavo 2). Vrednost uvoza v sezoni 2011/2012 se je izravnala z nižjo ravnjo uvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, iz česar izhaja nižja potrošnja v Uniji.
(58)
Nekateri uvozniki so trdili, da niso kopičili zalog. Navedli so tudi, da so bili vse od 6. oktobra 2011, ko je generalni pravobranilec predstavil svoje sklepne predloge v zadevi C-338/10, prepričani, da bo sodišče ukrepe razglasilo za nične. Zato so odložili carinjenje zadevnega izdelka do pravnomočnosti sodbe Sodišča.
(59)
Opozoriti je treba, da v tem okviru zaloge ne pomenijo nabiranja in hranjenja rezervnih količin. Podatki, s katerimi razpolaga Komisija, kažejo, da je z razglasitvijo ukrepov za nične 22. marca 2012 nastopil izjemen obseg uvoza zadevnega izdelka, ki je trajal do julija 2012, kar je povprečno skoraj 9 000 ton na mesec. Po tem datumu in vse do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom je povprečna raven uvoza upadla na zgolj približno 1 650 ton na mesec, kar je približno 2 000 ton na mesec manj v primerjavi s povprečno ravnjo uvoza v obdobju pred razglasitvijo ukrepov za nične. Komisija je sklenila, da so uvozniki, da bi dosegli tako visoko raven mesečnega uvoza v relativno kratkem obdobju, kopičili velike količine zadevnega izdelka. To so dejansko potrdili nekateri uvozniki, ki so priznali, da so s carinjenjem odlašali, ko so ugotovili, da bodo protidampinški ukrepi razglašeni za nične. Zato je bilo treba trditev, da uvozniki niso kopičili zalog, zavrniti.
4.4 Uvoz v Unijo iz LRK
(60)
Glede na to, da je pri preiskavi sodelovala le ena skupina kitajskih izvoznikov in da je ta skupina prispevala približno 12-20 % (razpon je naveden zaradi zaupnosti) celotnega uvoza iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, je bilo ugotovljeno, da so podatki Eurostata (po potrebi na ravni kode TARIC (integrirana tarifa Evropskih skupnosti)) najnatančnejši in najboljši vir informacij za obseg uvoza in ravni cen. Posamezne cene sodelujočega kitajskega izvoznika so bile kljub temu proučene.
4.4.1 Obseg in tržni delež
(61)
Obseg uvoza iz LRK in ustrezni tržni deleži so se v obravnavanem obdobju razvijali na naslednji način:
Preglednica 2
Uvoz iz LRK
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Obseg uvoza (v tonah)
47 235
41 915
59 613
19 294
Indeks (2009/2010 = 100)
100
89
126
41
Tržni delež
71 %
57,7 %
66,1 %
43,3 %
(62)
Po uvedbi protidampinških ukrepov v letu 2008 je obseg uvoza iz LRK na splošno upadal. Opomniti je treba, da je uvoz v obdobju prvotne preiskave (2006/2007) znašal 56 108 ton.
(63)
Kljub temu pa je, kot je že bilo pojasnjeno, uvoz dosegel vrhunec v sezoni 2011/2012. Ta vrhunec je bil očitno posledica razglasitve protidampinških ukrepov za nične marca 2012. Če namreč opazujemo podatke Eurostata o mesečnem razvoju uvoza iz LRK, ugotovimo, da se je mesečni uvoz iz LRK na splošno gibal med 2 000 in 6 000 tonami, v obdobju med marcem in julijem 2012 pa je dosegal vrednosti med 6 000 in 12 000 tonami (povprečno skoraj 9 000 ton mesečno). Pri tem velja upoštevati, da so bili ukrepi razglašeni za nične marca 2012 in ponovno uvedeni februarja 2013, toda 29. junija 2012 je bila uvedena registracija (10), ki je imela negativen učinek na uvoz.
(64)
Podobno kot obseg uvoza se je med obravnavanim obdobjem znižal tudi kitajski tržni delež, in sicer z 71 % na 43 %. Tudi ob upoštevanju vpliva neobičajnih ravni uvoza iz LRK v sezoni 2011/2012 in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je tržni delež zmanjšal z okoli 70 % v sezoni 2009/2010 na povprečno 55 % v naslednjih letih.
4.4.2 Cene in nelojalno nižanje prodajnih cen
Preglednica 3
Uvoz iz LRK
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Povprečna uvozna cena (EUR/tono)
677
744
1 068
925
Indeks (2009/2010 = 100)
100
110
158
137
(65)
Kot je razvidno iz zgornje preglednice, so se cene uvoza iz LRK v obravnavanem obdobju povečale za 37 %. Vendar je treba opozoriti, da so se cene do sezone 2011/2012 občutno zvišale, nato pa v obdobju preiskave v zvezi s pregledom spet upadle.
(66)
Ker je obseg uvoza edinega sodelujočega izvoznika predstavljal le približno 12-20 % (razpon je naveden zaradi zaupnosti) celotnega uvoza iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, je bilo na podlagi statističnih podatkov o uvozu nelojalno nižanje cen proučeno še za celoten uvoz iz LRK.
(67)
V ta namen so se tehtane povprečne prodajne cene sodelujočih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke na trgu Unije primerjale z Eurostatovimi podatki o ustreznih tehtanih povprečnih cenah CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) uvoza iz LRK. Cene CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) so bile prilagojene za kritje stroškov, povezanih s carinjenjem, in sicer carinske tarife in stroškov po uvozu.
(68)
Na tej podlagi je primerjava pokazala, da je med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom uvoz zadevnega izdelka nelojalno znižal cene industrije Unije za 4,8 %, če se pri izračunu upošteva učinek veljavnih protidampinških dajatev. Če pa se opazujejo uvozne cene brez protidampinške dajatve, je stopnja nelojalnega nižanja cen 28 %.
(69)
Ob upoštevanju veljavnih protidampinških dajatev je bilo pri pregledu ustrezno prilagojenih uvoznih cen, ki jih je navedel sodelujoči kitajski izvoznik, za obdobje preiskave v zvezi s pregledom ugotovljeno 14-odstotno nelojalno znižanje cen. Če se učinek protidampinških dajatev ne upošteva, je nelojalno znižanje cen doseglo stopnjo 20 %. Opozoriti je treba, da je bila večina tega izvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom opravljena, ko so bili ukrepi razglašeni za nične.
4.5 Uvoz v Unijo iz drugih tretjih držav
(70)
Tržni delež obsega uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju ni bil nikoli večji od 11,2 %. Večina tega uvoza je bila iz Turčije (vsaj 89 % v obravnavanem obdobju).
Preglednica 4
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav (v tonah)
4 033
8 078
10 090
4 717
Indeks (2009/2010 = 100)
100
200
250
117
Tržni delež
6,1 %
11,1 %
11,2 %
10,6 %
4.6 Gospodarski položaj industrije Unije
(71)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(72)
Čeprav je vseh pet proizvajalcev Unije predložilo odgovore na vprašalnik, odgovorov enega proizvajalca ni bilo mogoče v celoti uporabiti, saj njegovi odgovori niso bili preverjeni na kraju samem. Analiza zato temelji na naslednji metodologiji.
(73)
Makroekonomski kazalniki (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, zaposlovanje, produktivnost, rast, višina stopenj dampinga in okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne industrije Unije. Ocena temelji na informacijah, ki so jih predložili štirje popolnoma sodelujoči proizvajalci Unije. Kar zadeva proizvajalca, katerega odgovori niso bili preverjeni na kraju samem, ocena temelji na podatkih, ki jih je predložil ta proizvajalec in ki so bili, kolikor je bilo mogoče, navzkrižno preverjeni s podatki iz pritožbe in iz njegovih revidiranih računovodskih izkazov.
(74)
Analiza mikroekonomskih kazalcev (zaloge, prodajne cene, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala, plače) je bila izvedena na ravni popolnoma sodelujočih proizvajalcev Unije. Ocena temelji na njihovih informacijah, ki so bile ustrezno preverjene med preveritvenim obiskom na kraju samem.
4.6.1 Makroekonomski kazalniki
4.6.1.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
Preglednica 5
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Proizvodnja (v tonah)
11 815
33 318
29 672
28 763
Indeks (2009/2010 = 100)
100
282
251
243
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
77 380
77 380
77 380
77 380
Indeks (2009/2010 = 100)
100
100
100
100
Izkoriščenost zmogljivosti
15 %
43 %
38 %
37 %
(75)
Proizvodnja se je v obravnavanem obdobju občutno povečala s približno 12 000 ton na skoraj 29 000 ton v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. V sezoni 2009/2010 je bila proizvodnja nizka, saj sta na industrijo Unije še vedno vplivala dampinški uvoz kitajskih mandarin v konzervah, ki so bile uvožene v prejšnji sezoni, in dejstvo, da je ohranila zaloge iz prejšnje sezone, ko protidampinški ukrepi niso veljali. Proizvodnja se je povečala v sezoni 2010/2011, ko je bil novi uvoz iz LRK zajet v veljavne protidampinške ukrepe.
(76)
Ker se v tem obdobju proizvodne zmogljivosti Unije niso spremenile, se je izkoriščenost zmogljivosti ustrezno povečala. Vendar pa je sistematično ostajala pod 50 %.
(77)
Neko evropsko združenje trgovcev je trdilo, da je eden od proizvajalcev Unije s sezono 2012/2013 ustavil proizvodnjo in da je skupaj s še dvema proizvajalcema v težkem finančnem položaju. Zato naj bi bile številke proizvodnje in proizvodne zmogljivosti/izkoriščenosti umetno zvišane.
(78)
V zvezi s tem je treba najprej opozoriti, da so informacije, zbrane v postopku preiskave, pokazale, da so vsi proizvajalci Unije, ki tvorijo del industrije Unije, proizvajali vse sezone v obravnavanem obdobju. Prvo trditev, namreč da je eden od proizvajalcev med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom ustavil proizvodnjo, je treba zato ovreči.
(79)
Kar zadeva domnevno težek finančni položaj proizvajalcev Unije, je bil eden od proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju dejansko v postopku zaradi insolventnosti. Vendar je preiskava pokazala, da se je raven proizvodnje tega proizvajalca preko obravnavanega obdobja znatno povečala, medtem ko je ostala njegova zmogljivost nespremenjena. Zato je bilo ugotovljeno, da postopek zaradi insolventnosti ni negativno vplival na obseg njegove proizvodnje. Ostala dva proizvajalca Unije sta sicer res postala predmet postopka zaradi insolventnosti, a šele po obravnavanem obdobju. To dejstvo potrjuje ugotovitev (glej uvodne izjave 96 do 98), da je spet prišlo do škode in da je bila industrija Unije še vedno v negotovem finančnem položaju.
4.6.1.2 Obseg prodaje in tržni delež Unije
Preglednica 6
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Obseg prodaje (v tonah)
15 219
22 625
20 504
20 512
Indeks (2009/2010 = 100)
100
149
135
135
Tržni delež (potrošnje Unije)
22,9 %
31,2 %
22,7 %
46,1 %
(80)
Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 35 %.
(81)
V obravnavanem obdobju se je povečeval tudi tržni delež industrije Unije. Celo ob upoštevanju učinka kopičenja zalog na raven potrošnje Unije v sezoni 2011/2012 in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je tržni delež povečal s približno 23 % na začetku tega obdobja na povprečno 35 % v zadnjih dveh obravnavanih letih.
4.6.1.3 Zaposlovanje in produktivnost
Preglednica 7
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Zaposlovanje
350
481
484
428
Indeks (2009/2010 = 100)
100
137
138
122
Produktivnost (v tonah na zaposlenega)
34
69
61
67
Indeks (2009/2010 = 100)
100
205
182
199
(82)
Zaposlovanje in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju izboljšala in odražata splošno povečanje proizvodnje in obsega prodaje. Povečanje produktivnosti v sezoni 2010/2011 je bilo povezano z večjim obsegom proizvodnje, ki pa je bil posledica dejstva, da so protidampinški ukrepi v tem obdobju stopili v polno veljavo.
(83)
Navedeni podatki o zaposlovanju so ekvivalent polnega delovnega časa, zato ne prikazujejo absolutnega števila zadevnih sezonskih zaposlitev. Za boljšo predstavo o obsegu zadevnih zaposlitev je treba upoštevati, da je njihova vrednost za obdobje preiskave v zvezi s pregledom ekvivalent polnega delovnega časa za približno 2 400 sezonskih zaposlitev.
4.6.1.4 Rast
(84)
Industriji Unije je uspelo izkoristiti rast na trgu Unije do leta 2011. Vendar pa je industrija Unije izgubila znatni delež svojega tržnega deleža takoj, ko so bili ukrepi proti LRK odpravljeni (glej uvodno izjavo 2) in je uvoz iz LRK preplavil trg Unije. Ko so bile dajatve ponovno uvedene, si je industrija Unije izgubljeni tržni delež spet pridobila, čeprav za ceno vse slabšega finančnega položaja.
4.6.1.5 Višina dampinga in okrevanje po preteklem dampingu
(85)
Damping se je med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom ohranil na visoki ravni, kot je navedeno v točki 3.2.5 (glej uvodni izjavi 34 in 35).
(86)
Glede na obseg dampinškega uvoza iz LRK je višina dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije vplivala v meri, ki je ni mogoče šteti za zanemarljivo. Opozoriti je treba, da je industrija Unije še vedno na poti okrevanja od preteklega dampinga, zlasti z vidika izkoriščenosti zmogljivosti in dobičkonosnosti (v primerjavi s prvotno preiskavo).
4.6.2 Mikroekonomski kazalniki
4.6.2.1 Zaloge
Preglednica 8
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Zaloge (v tonah)
2 020
2 942
7 257
9 729
Indeks (2009/2010 = 100)
100
146
359
482
(87)
Proizvajalci Unije so v zadnjih dveh sezonah občutno povečali zaloge. To odraža dejstvo, da se je proizvodnja v obravnavanem obdobju povečevala hitreje od prodaje.
4.6.2.2 Prodajne cene v Uniji
Preglednica 9
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Povprečna prodajna cena na enoto (EUR/tono)
1 260
1 322
1 577
1 397
Indeks (2009/2010 = 100)
100
105
125
111
(88)
V obdobju preiskave je industriji Unije uspelo povečati prodajne cene v EU za 11 %. Povečanje je bilo zlasti opazno do sezone 2011/2012, nato pa so cene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom upadle. To je posledica visoke ravni uvoza iz LRK med marcem in julijem 2012, ko ukrepi niso veljali, in nelojalnega znižanja cen industrije Unije zaradi cene zadevnega izdelka iz LRK.
4.6.2.3 Dobičkonosnost in denarni tok
Preglednica 10
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Dobičkonosnost
- 29,8 %
5,9 %
6,4 %
- 2,9 %
(89)
V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Unije najprej, tj. v obdobju 2010/2011-2011/2012, občutno izboljšala. Vendar je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom industrija Unije ponovno začela poslovati z izgubo.
(90)
Izboljšanje donosnosti je bilo jasno povezano z dejstvom, da je industriji Unije v letih po uvedbi protidampinških ukrepov uspelo povečati prodajo in obseg proizvodnje ter prodajne cene. To, da se je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom spet znašla v položaju, da je poslovala z izgubo, je posledica nižjih prodajnih cen zaradi nenadnega pritoka uvoza iz LRK, potem ko je Sodišče EU dajatve razglasilo za nične.
(91)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da so bili v obdobju od marca do julija 2012 v velikem obsegu uvoženi kitajski izdelki brez protidampinških dajatev. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom uvoz iz LRK znatno nelojalno znižal prodajne cene Unije, zlasti če se ne upošteva učinek protidampinških dajatev. To je povzročilo splošno nižanje cen, kar je povzročilo razmere, v katerih je industrija Unije poslovala z izgubo.
Preglednica 11
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Denarni tok (EUR)
1 211 342
3 078 496
- 1 402 390
- 2 023 691
Indeks (2009/2010 = 100)
100
254
- 116
- 167
(92)
V obravnavanem obdobju je bilo gibanje denarnega toka večinoma skladno z razvojem splošne dobičkonosnosti industrije Unije, in sicer v povezavi z učinkom povečanja zalog, zlasti v zadnjih dveh obravnavanih letih.
4.6.2.4 Naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in rast
Preglednica 12
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Naložbe (EUR)
318 695
416 714
2 387 341
238 473
Indeks (2009/2010 = 100)
100
131
749
75
Donosnost naložb (neto sredstva)
- 60 %
29 %
19 %
- 1 %
(93)
Del industrije Unije je med obravnavanim obdobjem vlagal v vzdrževanje in optimizacijo obstoječih proizvodnih strojev. Stopnje naložb so se povečale zlasti v sezoni 2011/2012, najverjetneje pod vtisom ravni dobička med in tik pred zadevnim letom. Te naložbe je izvedel predvsem en proizvajalec Unije, in sicer da bi si zagotovil vir oskrbe s surovinami, ki bi dopolnjeval obstoječe vire, ter da bi izboljšal skladnost z okoljskimi predpisi. Donosnost naložb je v obravnavanem obdobju tesno sledila trendu dobičkonosnosti.
(94)
Del industrije Unije je pri zbiranju kapitala v obravnavanem obdobju naletel na težave, vendar mu je nazadnje uspelo prestrukturirati dolg.
4.6.2.5 Plače
Preglednica 13
2009/2010
2010/2011
2011/2012
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Stroški dela na zaposlenega (EUR)
23 578
21 864
21 371
23 025
Indeks (2009/2010 = 100)
100
93
91
98
(95)
Povprečne ravni plač so v obravnavanem obdobju ostale precej stabilne, medtem ko so se stroški proizvodnje na enoto zmanjšali.
4.7 Sklepne ugotovitve
(96)
Analiza škode je pokazala, da se je položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju izboljšal. Uvedba protidampinških ukrepov konec leta 2008 je industriji Unije omogočila, da je sicer počasi, a vztrajno okrevala od škodljivih učinkov dampinga in še naprej izkoriščala svoj potencial na trgu Unije. Dejstvo, da so ukrepi industriji Unije koristili, je najbolje razvidno iz višjih ravni proizvodnje in prodaje ter zlasti ravni dobička.
(97)
Vendar se je položaj med obdobjem preiskave v zvezi s pregledom spremenil. Ukrepi so bili razglašeni za nične marca 2012 in uvoz iz LRK se je zelo povečeval vse do junija 2012, ko je bila zanj uvedena registracija. Uvozniki so razglasitev protidampinških dajatev za nične izkoristili, da so v sezoni 2011/2012 nakopičili zaloge, nato pa v obdobju preiskave v zvezi s pregledom te proizvode dali na trg EU po nizkih cenah. To je povzročilo občuten splošni pritisk na cene na trgu EU in posledično se je finančni položaj industrije spet poslabšal. Dejansko je bila industrija prisiljena znižati cene, da bi ohranila obseg prodaje. To je imelo resne posledice za njen finančni položaj.
(98)
Prizadetost industrije Unije je najlažje dokazati s številnimi negativnimi finančnimi kazalniki, namreč dobičkonosnostjo in denarnim tokom v povezavi z visokimi ravnmi zalog in slabo izkoriščenostjo zmogljivosti. Te razmere zavirajo nove naložbe in rast.
(99)
Neko evropsko združenje trgovcev je podvomilo v ugotovitve glede škode na podlagi tega, da so se obseg prodaje, zaposlovanje in prodajne cene industrije Unije, pa tudi stopnja naložb enega proizvajalca Unije v obravnavanem obdobju razvijali pozitivno.
(100)
Vendar je treba to trditev zavrniti. V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe, seznam zadevnih gospodarskih kazalcev, ki jih je treba preučiti, ni izčrpen, in eden ali več teh dejavnikov ni nujno odločilen pri preučevanju učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 98, kazalniki, ki jih je predlagala tožeča stranka, za Komisijo niso bili odločilnega pomena pri sprejemanju sklepa o škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Ugotovitev, da se je škoda nadaljevala, temelji bolj na negativnih finančnih kazalnikih v zvezi z dobičkonosnostjo in denarnim tokom v povezavi z visokimi ravnmi zalog in slabo izkoriščenostjo zmogljivosti.
5. VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE
5.1 Vpliv predvidenega obsega uvoza in učinki cen v primeru razveljavitve ukrepov
(101)
Če bi bili ukrepi razveljavljeni, je pričakovati, da se bo obseg uvoza povečal in industriji Unije povzročil nadaljnjo škodo. To temelji na naslednjih elementih.
(102)
Navedena analiza (glej uvodno izjavo 44) kaže, da kljub temu, da se je obseg izvoza iz LRK v Unijo po uvedbi ukrepov konec leta 2008 znatno zmanjšal, kitajski proizvajalci še vedno proizvajajo znatne količine zadevnega izdelka, ki so večinoma namenjene izvozu.
(103)
V smislu predvidenega obsega in cen je očitno, da ostaja trg Unije za kitajske proizvajalce izvoznike zelo privlačen. Prvič, trg Unije je v smislu obsega tretji največji svetovni trg za kitajske mandarine v konzervah. Poleg tega razvoj dogodkov po razglasitvi ukrepov za nične nakazuje, da lahko kitajski izvozniki na trg Unije hitro izvozijo znatne količine zadevnega izdelka, ne da bi jim bilo za to treba preusmeriti prodajo z drugih trgov. Nazadnje je v zvezi s tem iz podatkov o uvozu iz prvotne preiskave razvidno, da lahko LRK na trg Unije brez težav izvozi več kot 60 000 ton na sezono, kar je bilo skoraj 90 % povprečne potrošnje Unije v obravnavanem obdobju.
(104)
Če bi LRK zaradi razveljavitve ukrepov res povečala izvoz v EU, bi na trgu EU v srednjeročnem obdobju zelo verjetno prišlo do splošnega znižanja cen. To bi proizvajalce EU spravilo v še težji položaj, kar je pojasnjeno v nadaljevanju.
(105)
Drugič, kar zadeva cene, je iz kitajske podatkovne zbirke (11) razvidno, da je LRK v preteklosti v tretje države izvažala znatne količine po cenah, ki so bile nižje od izvoznih cen za EU. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bil obseg izvoza v te tretje države približno 20 000 ton, kar predstavlja 71 % celotne takratne proizvodnje industrije Unije. Zaradi cenovne privlačnosti trga EU se sklene, da bi kitajski izvozniki, če bi ukrepi prenehali veljati, te količine verjetno preusmerili na donosnejši trg Unije.
(106)
Poleg tega je zgornja analiza (glej uvodni izjavi 68 in 69) pokazala, da je uvoz iz LRK na trg Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znatno nelojalno znižal prodajne cene proizvajalcev Unije, zlasti če se ne upošteva učinek protidampinških dajatev. Čeprav so se kitajske uvozne cene v sezoni 2011/2012, ko ukrepi niso veljali, povečale, je bila njihova raven še vedno precej pod ravnjo cen EU, ki temelji na podatkih Eurostata. Na tej podlagi je bil razpon cenovne razlike v sezoni 2011/2012 dejansko primerljiv s tistim v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.
(107)
Trg pripravljenih ali konzerviranih agrumov je glede cen zelo konkurenčen, saj konkurenca večinoma temelji prav na cenah. Te razmere še dodatno obremenjuje dejstvo, da prodaja običajno poteka v relativno velikih količinah. Če bi se na trgu unije pojavil znaten obseg poceni in dampinškega uvoza, bi to neposredno vplivalo na splošno raven cen na trgu Unije, kar bi povzročilo splošno znižanje cen.
(108)
Razglasitev protidampinških dajatev za nične ob koncu obravnavanega obdobja povsem nazorno kaže, kaj bi se zgodilo, če bi ukrepi prenehali veljati.
(109)
Takoj ko je Sodišče EU ukrepe razglasilo za nične, je začel obseg uvoza iz LRK naglo in občutno naraščati, kar je trajalo do uvedbe registracije. Ker so se na trgu Unije pojavile velike količine poceni izdelkov iz uvoza, so morali proizvajalci Unije znižati cene, da bi ohranili položaj v smislu obsega prodaje in proizvodnje, zato so začeli poslovati z izgubo.
(110)
Take so bile posledice petmesečnega uvoza brez protidampinških dajatev. Posledice za položaj industrije Unije bi bile očitno še resnejše, če bi ukrepi prenehali veljati. Če bi ponovno prišlo do velikega obsega uvoza po nizkih cenah, bi bila škoda za industrijo Unije po vsej verjetnosti še večja. Proizvajalci Unije bi utrpeli upad proizvodnje, obsega prodaje in cen, kar bi povzročilo večje izgube. Izračun nelojalnega nižanja cen na podlagi podatkov predstavljenih v točki 4.4.2 (glej uvodni izjavi 68 in 69), vendar z izključitvijo protidampinških dajatev, kaže na raven nelojalnega nižanja cen, ki presega 20 %.
(111)
Neko evropsko združenje trgovcev je trdilo, da industrija Unije ne bi utrpela škode, če bi bili ukrepi razveljavljeni, ker naj bi se v prihodnosti pričakoval nižji obseg uvoza zadevnega izdelka. Argumentacija za te trditve je naslednja. Prvič, domača potrošnja svežega sadja v LRK naj bi se v prihodnosti povečala, prav tako pa tudi izvoz svežega sadja iz LRK v Rusijo. Drugič, tudi domača potrošnja mandarin v konzervah v LRK naj bi se povečala. Tretjič, podatki Eurostata naj bi pravkar navedeno podpirali, saj kažejo na manjši uvoz zadevnih izdelkov od sezone 2012/2013.
(112)
Te trditve je treba zavrniti iz naslednjih razlogov:
(a)
Prvič, čeprav je pričakovati, da bosta domača potrošnja in izvoz svežega sadja v LRK porasla, je glede na razpoložljive podatke (12) pričakovati tudi, da bo LRK temu primerno povečala proizvodnjo. Zato se sklene, da razpoložljivost svežega sadja za predelovalno industrijo LRK v sezoni 2013/2014 ne bo občutno prizadeta;
(b)
Poleg tega je bilo v uvodni izjavi 44 ugotovljeno, da je domača potrošnja mandarin v konzervah v LRK približno 100 000 ton na sezono, in nič ne kaže, da bi se pričakovalo povečanje te številke v prihodnosti. Tudi tožeče stranke niso predložile nobenega dokaza, da se bo potrošnja povečala.
(c)
Glede tretjega razloga je treba opozoriti, da je mogoče manjši uvoz zadevnega izdelka v sezoni 2012/2013 (obdobje preiskave v zvezi s pregledom) smiselno pojasniti z učinkom kopičenja zalog, ki je bil posledica velikega uvoza v sezoni 2011/2012, v prvih petih mesecih po razglasitvi ukrepov za nične (glej uvodno izjavo 59).
(113)
Isto evropsko združenje trgovcev je trdilo tudi, da se bodo cene tega sadja znižale zaradi večje količine svežega sadja, ki je na voljo na trgu Unije, domnevno zaradi embarga, uvedenega za Rusijo, tako da bo industrija Unije lahko postala še bolj konkurenčna.
(114)
Vendar je ta trditev povsem hipotetična in ni podprta z nobenim dokazom. Čeprav lahko v prihodnosti pride do znižanja cen surovin, tega ni mogoče upoštevati kot zadosten razlog, da se ne bi odpravili negativni učinki dampinškega uvoza na položaj industrije Unije. Upošteva se namreč, da bi se brez ohranitve ukrepov dampinški uvoz spet pojavil v velikem obsegu in industriji Unije še naprej povzročal škodo. To bi utegnilo industriji Unije onemogočiti, da v celoti izkoristi pozitivne učinke morebitnega znižanja lastnih cen surovin v prihodnosti. Trditev je bila zato zavrnjena.
5.2 Sklepne ugotovitve
(115)
Na podlagi tega se sklene, da bi razveljavitev ukrepov za uvoz iz LRK po vsej verjetnosti privedla do nadaljevanja škode za industrijo Unije.
6. INTERES UNIJE
6.1 Uvod
(116)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali ne bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesi Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na presoji raznih udeleženih interesov, tj., prvič, interesov industrije Unije na eni strani ter, drugič, interesov uvoznikov in drugih strani.
(117)
Opozoriti je treba, da se v prvotni preiskavi na sprejetje ukrepov ni gledalo kot na nasprotne interesom Unije. Ker je sedanja preiskava pregled, analizira dejansko stanje, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, s čimer omogoča oceno morebitnega negativnega učinka trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani.
(118)
Na podlagi tega je bilo proučeno, ali bi bilo kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja škodljivega dampinga mogoče ugotoviti, da ohranitev ukrepov v tem posebnem primeru ne bi bila v interesu Unije.
6.2 Interes industrije Unije
(119)
Industrija Unije, ki jo tvori pet proizvajalcev s podeželskih območij Španije, je pridobila tržni delež in je lahko dvignila cene za zadevni izdelek na raven, ki ji je omogočala, da je začela ponovno poslovati na pragu rentabilnosti ali z dobičkom v času obravnavanega obdobja, ko so ukrepi veljali. Na enak način so se izboljšali podatki o obsegu proizvodnje in zaposlovanju. V primeru razveljavitve ukrepov bi bila industrija Unije v precej slabšem položaju, kar je bilo že opisano (verjetnost ponovitve škode), zaradi nižjih prodajnih cen in še večjih nadaljnjih izgub (glej uvodno izjavo 110). Nove naložbe, katerih cilj je krepitev podjetij in izboljšanje njihove konkurenčnosti na trgu zadevnega izdelka, bi bile prav tako prizadete. Nadaljevanje ukrepov bi bilo nedvomno v interesu industrije Unije in bi pripomoglo k temu, da bi spet začela izkoriščati svoj potencial na trgu Unije, na katerem bi bila ponovno vzpostavljena konkurenca.
6.3 Interes uvoznikov, trgovcev in prodajalcev na drobno
(120)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bilo zaradi očitno velikega števila nepovezanih uvoznikov uporabljeno vzorčenje. Uvozniki se nahajajo večinoma v Nemčiji, pa tudi v drugih državah, kot so na primer, a ne izključno, Združeno kraljestvo, Nizozemska in Češka.
(121)
Dve družbi, ki sta v obravnavanem obdobju uvažali zadevni izdelek, sta sodelovali v preiskavi. Skupni posli teh strani, ki so bili povezani s pripravljenimi agrumi, predstavljajo 3,8 % njihovega tedanjega skupnega prometa. Čeprav posli v zvezi s pripravljenimi agrumi niso najbolj donosna dejavnost teh uvoznikov, so sestavni del njihovih poslovnih možnosti, namreč ponudbe zelo velikega razpona izdelkov določenim strankam (npr. verigam supermarketov), z namenom zagotoviti si velike pogodbe, pri katerih se manj dobičkonosni izdelki kompenzirajo s prodajo drugih izdelkov in ekonomij obsega.
(122)
Nič ne nakazuje, da bi nadaljevanje ukrepov imelo kakršen koli znaten negativen učinek na dejavnosti teh dveh uvoznikov. Uvoznika nista odvisna od tega izdelka, medtem ko se je dobavna veriga prilagodila na stroške, povezane s protidampinško dajatvijo. Poleg tega je preiskava pokazala, da ukrepi izvoznikom iz LRK niso preprečili vstopa na trg Unije, saj se je zadevni izdelek kljub obstoju ukrepov v znatnih količinah uvažal preko celotnega obravnavanega obdobja.
(123)
Drugi uvoznik je trdil, da protidampinške dajatve negativno vplivajo na njegove posle, povezane s pripravljenimi agrumi. Glede na to, da ta izvoznik ni predložil preverljivih podatkov, se šteje, da negativni učinek, ki bi ga nadaljevanje protidampinških ukrepov povzročilo tem stranem, ne bi prevladal nad pozitivnim učinkom ukrepov na industrijo Unije.
(124)
Nekatere strani so opozorile na pomanjkanje proizvodnih zmogljivosti v industriji Unije. Opozoriti je treba, da bi opustitev dajatev lahko privedla do situacije, ko bi alternativni vir dobave moral ukiniti dejavnost in bi uvoznikom preostal en sam vir dobave (uvoz iz LRK). Vendar je treba opomniti, da verige supermarketov in trgovci na drobno cenijo ohranitev varne oskrbe svojih dejavnosti. Pravzaprav eden od njih podpira nadaljevanje ukrepov, saj bi ti omogočili konkurenco in vsaj dva vira oskrbe. Poleg tega industrija Unije, ki še zdaleč ne dosega zadovoljive stopnje izkoriščenosti zmogljivosti, ima zmogljivosti, ki bi jih bilo mogoče uporabiti na trgu Unije v okviru ponovno vzpostavljene konkurence. Dejstvo, da industrija Unije zdaj ne pokriva 100 % potreb v Uniji, ne more upravičiti niti nepoštenih trgovinskih praks izvoznikov iz LRK niti odprave ukrepov v tem primeru.
(125)
Evropsko združenje trgovcev je trdilo, da bi nadaljevanje ukrepov neupravičeno omejilo običajno poslovanje njegovih članov, saj je to v veliki meri povezano s trgovanjem z zadevnim izdelkom. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je cilj protidampinških dajatev odpraviti nepravične trgovinske prakse, tj. damping, ne pa omejiti poslovne dejavnosti. Opomniti je treba, da je Komisija ugotovila, da je v tem primeru ukrep potrebno ohraniti.
6.4 Interes uporabnikov
(126)
Za namen analize so bili uporabniki razdeljeni v dve kategoriji: v prvo so bila uvrščena gospodinjstva, v drugo pa poklicni/industrijski uporabniki, dejavni v sektorjih, kot so proizvodnja pijač, marmelad ali jogurtov, pekarstvo ter priprava in dostava hrane.
(127)
Nobena stran, ki bi pripadala eni od teh kategorij ali ki bi zastopala njune interese, se ni javila ali kakor koli sodelovala v preiskavi.
(128)
Neki uvoznik je trdil, da bi bile protidampinške dajatve, uvedene za zadevni izdelek, protikonkurenčne in torej ne bi bile v interesu potrošnikov Unije. Predložen ni bil noben dokaz, ki bi podpiral to trditev.
(129)
Glede na omejeno težo, ki jo utegne imeti zadevni izdelek v proračunu povprečnega gospodinjstva v Uniji, ni dokazov, da bi morebitno povišanje maloprodajnih cen, ki bi izviralo iz ohranitve ukrepov, lahko prevladalo nad pozitivnim učinkom ukrepov na industrijo Unije.
(130)
Čeprav ni mogoče zanikati, da bi lahko imelo nadaljevanje dajatev teoretično negativen učinek na nekatere poklicne/industrijske uporabnike v smislu nižjih marž, ni dokazov, da so stroški, ki izhajajo iz zadevnega izdelka (v primerjavi s skupnimi stroški) pomembni. Morebitni negativni učinek nadaljevanja ukrepov na to kategorijo uporabnikov torej ne bi bil nesorazmeren.
6.5 Interes dobaviteljev
(131)
Tako posamezni dobavitelji svežega sadja industriji Unije kot neko združenje takih dobaviteljev so izjavili, da so ukrepi v njihovem interesu in bi bili koristni tudi v smislu novih naložb in delovnih mest. Sadje, ki se prodaja proizvajalcem Unije, je pomemben dopolnilni vir prihodkov dobaviteljev, brez teh pa bi prišlo v kmetijskem sektorju v zadevnih španskih regijah do večjih motenj. Ocenjuje se, da bi bilo pri tem samo v regiji Valencia prizadetih več kot 2 000 zadružnikov. Kar zadeva sezonske zaposlitve, na primer pri pobiranju, prevozu in shranjevanju sadja, se ocenjuje, da bi bilo v regijah Valencia in Murcia skupaj prizadetih vsaj 2 500 oseb.
(132)
Iz podatkov, ki jih je predložilo združenje španskih dobaviteljev, izhaja, da če bi uvoz iz LRK presegel 60 000 ton, kar se je zgodilo že dvakrat med prvotno preiskavo, bi se dobavitelji verjetno znašli v položaju, ko ne bi mogli prodati vseh satsuma mandarin, namenjenih predelovalni industriji Unije.
(133)
Neko evropsko združenje trgovcev trdi, da bi dobavitelji lahko pričakovali subvencije za uničenje količine sadja, ki ga ne bi bilo mogoče izvoziti zaradi embarga, uvedenega za Rusijo. Vendar pa tožeča stranka ni predložila nobenih dokazov, ki bi podpirali trditev o subvenciji. Poleg tega bi bile morebitne subvencije na voljo le za neprodano sadje, namenjeno izvozu v Rusijo, ne pa za sadje, ki ne bi bilo prodano industriji Unije zaradi škode, ki bi jo zadevni izdelek povzročil po izteku ukrepov. Trditev je bila zato zavrnjena.
6.6 Sklepne ugotovitve
(134)
Preiskava je pokazala, da obstoječi protidampinški ukrepi uvozu iz LRK niso preprečili vstopa na trg Unije in da so prispevali k okrevanju industrije Unije. Ker proces okrevanja še poteka, je nadaljevanje ukrepov v interesu industrije Unije. Če bi se omogočil iztek ukrepov, bi se proces okrevanja ustavil, dobičkonosne ravni cen ne bi bile več dosegljive in industrija Unije bi imela velike izgube. Poleg tega bi bil ogrožen dopolnilni vir dohodka za člane mnogih zadrug in za sezonske delavce na več podeželskih območjih, kjer je malo drugih zaposlitvenih možnosti.
(135)
Na podlagi razpoložljivih podatkov se zdi, da obstoječi ukrepi niso imeli pomembnih negativnih učinkov na gospodarski položaj uvoznikov v Uniji, ki so sodelovali v preiskavi. Glede na razpoložljive podatke je bil vpliv ukrepov na druge strani, ki so se javile, ali na uvoznike, trgovce, uporabnike in trgovce na drobno, prav tako zanemarljiv. Morebitno povišanje cen, ki bi izviralo iz nadaljevanja protidampinških ukrepov, se ne zdi nesorazmerno v primerjavi s koristmi za industrijo Unije, ki bi nastopile z odpravo izkrivljanja trgovine, ki bi jo povzročil dampinški uvoz.
(136)
Ob upoštevanju vseh dejavnikov, navedenih v zgoraj navedenih uvodnih izjavah, se sklene, da ni utemeljenih razlogov proti ohranitvi obstoječih protidampinških ukrepov.
7. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(137)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se šteje za primerno, da se obstoječi ukrepi ohranijo. Vsem stranem je bil po razkritju odobren rok za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili, kadar je bilo to upravičeno, ustrezno upoštevani.
(138)
Iz zgoraj navedenega sledi, kakor določa člen 11(2) osnovne uredbe, da je treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih konzerviranih vrst sadja s poreklom iz LRK, nadalje ohraniti za obdobje petih let.
(139)
Nekatere strani so menile, da so ukrepi s količinskim elementom (sistemom kvot), primernejši od protidampinških ukrepov. Tega stališča ni mogoče upoštevati glede na to, da v skladu z osnovno uredbo oblike ukrepov ni mogoče spremeniti v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa. Ta trditev ne more omajati ugotovitve v okviru te preiskave, namreč da so zahteve za ohranitev protidampinških ukrepov izpolnjene.
(140)
Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (13). Zahtevek mora vsebovati vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na pravico družbe do stopnje dajatve, ki velja zanjo. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki velja zanjo, se obvestilo o spremembi imena objavi v Uradnem listu Evropske unije.
(141)
Odbor, ustanovljen v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe, ni predložil mnenja -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz pripravljenih ali konzerviranih mandarin (vključno s tangerinami in satsuma mandarinami), klementin, wilking mandarin in drugih podobnih hibridov agrumov, ki ne vsebujejo dodanega alkohola, ne glede na to, ali jim je dodan sladkor oziroma drugo sladilo ali ne, in kot so opredeljeni pod oznako KN 2008 in trenutno uvrščeni pod oznake KN 2008 30 55, 2008 30 75 in ex 2008 30 90 (oznake TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 in 2008309069) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Znesek dokončne protidampinške dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je:
Družba
EUR/tono neto mase izdelka
Dodatna oznaka TARIC
Yichang Rosen Foods Co., Ltd, Yichang, Zhejiang
531,2
A886
Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang
361,4
A887
Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd, Sanmen, Zhejiang in njen povezan proizvajalec Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd, Dangyang City, Hubei Province
490,7
A888
Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec iz Priloge
499,6
A889
Vse druge družbe
531,2
A999
Člen 2
1. V primerih, ko se blago poškoduje, preden je dano v prosti promet, in se zato cena, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, za določitev carinske vrednosti v skladu s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (15) izračuna sorazmerno, se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi člena 1, zniža sorazmerno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.
2. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.
Člen 3
Člen 1(2) se lahko spremeni tako, da se nov proizvajalec izvoznik doda na seznam sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna stopnja dajatve v višini 499,6 EUR/tono neto mase izdelka, kadar morebitni novi proizvajalec izvoznik v Ljudski republiki Kitajski Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da:
(a)
v Unijo ni izvažal izdelka, opisanega v členu 1(1), v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013) in v obdobju prvotne preiskave (od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007);
(b)
ni povezan z nobenim od proizvajalcev izvoznikov v Ljudski republiki Kitajski, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo; ter
(c)
je bodisi dejansko izvažal zadevni izdelek v Unijo ali prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino v Unijo, po koncu obdobja preiskave v zvezi s pregledom.
Člen 4
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 10. decembra 2014