ROZHODNUTÍ RADY 2014/496/SZBP
ze dne 22. července 2014
o aspektech zavádění, provozu a využívání evropského globálního družicového navigačního systému majících dopad na bezpečnost Evropské unie a o zrušení společné akce 2004/552/SZBP
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 28 této smlouvy,
s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Evropský globální družicový navigační systém (dále jen „GNSS“) je zejména vzhledem ke svému strategickému rozměru, regionálnímu a globálnímu pokrytí a mnohonásobnému využití citlivou infrastrukturou, jejíž zavádění a využívání může mít vliv na bezpečnost Evropské unie a jejích členských států.
(2)
Vyžaduje-li mezinárodní situace operativní akci Unie a může-li mít provoz GNSS dopad na bezpečnost Evropské unie nebo jejích členských států, nebo je-li ohrožen provoz systému, měla by Rada rozhodnout o přijetí nezbytných opatření.
(3)
Z tohoto důvodu Rada dne 12. července 2004 přijala společnou akci 2004/552/SZBP (1).
(4)
V návaznosti na vstup Lisabonské smlouvy v platnost by měl úkoly a povinnosti dříve vykonávané generálním tajemníkem Rady/vysokým představitelem vykonávat vysoký představitel Evropské unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“).
(5)
Pokrok ve vývoji, zahájení zavádění a nadcházející zahájení využívání systému vytvořeného v rámci programu Galileo vyžadují úpravu postupu stanoveného ve společné akci 2004/552/SZBP.
(6)
Informace a odborné poznatky o tom, zda událost spojená se systémem představuje hrozbu pro Unii, členské státy nebo pro samotný GNSS může Radě a vysokému představiteli poskytnout Agentura pro evropský globální navigační družicový systém (dále jen „GSA“), členské státy a Komise. Navíc mohou takové informace poskytovat rovněž třetí státy.
(7)
V linii operačního vedení by měly být vyjasněny příslušné úlohy Rady, vysokého představitele, GSA jakožto provozovatele bezpečnostního střediska systému Galileo (dále jen „bezpečnostní středisko“) a členských států, aby bylo možné reagovat na hrozby pro Unii, členské státy nebo GNSS.
(8)
V tomto ohledu jsou základní vymezení hrozeb obsažena v bezpečnostních požadavcích pro daný systém, které obsahují hlavní obecné hrozby, jimž má čelit GNSS jako celek, a v bezpečnostním plánu systému, který zahrnuje rejstřík bezpečnostních rizik zřízený v rámci procesu bezpečnostní akreditace. Budou používány jako vodítka pro určení hrozeb, kterými se má toto rozhodnutí konkrétně zabývat, a pro dokončení operačních postupů pro provedení tohoto rozhodnutí.
(9)
V naléhavých případech může být nutné přijmout rozhodnutí pouze v rámci několika hodin od obdržení informací o hrozbě.
(10)
V případě, že není vzhledem k okolnostem možné přijmout rozhodnutí Rady s cílem odvrátit hrozbu či zmírnit vážné poškození zásadních zájmů Unie či jednoho nebo více členských států, by měl být k přijetí nezbytných prozatímních opatření oprávněn vysoký představitel.
(11)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 683/2008 (2) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (3) upravila správu evropských globálních družicových navigačních systémů. Zejména pak článek 14 nařízení (EU) č. 1285/2013 stanoví, že GSA zajišťuje provoz bezpečnostního střediska.
(12)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 512/2014 (4) ukládá výkonnému řediteli GSA povinnost zajišťovat, aby GSA jakožto provozovatel bezpečnostního střediska byla schopna reagovat na pokyny vydávané prostřednictvím podle společné akce 2004/552/SZBP, ve znění nahrazeném tímto rozhodnutím. Kromě toho rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1104/2011/EU (5) stanoví podmínky, za kterých mohou mít členské státy, Rada, Komise, Evropská služba pro vnější činnost, agentury Unie, třetí státy a mezinárodní organizace přístup k veřejné regulované službě (dále jen „PRS“) poskytované globálním družicovým navigačním systémem vytvořeným na základě programu Galileo. Zejména pak článek 6 rozhodnutí 1104/2011/EU vymezuje bezpečnostní středisko jako operační rozhraní mezi příslušnými orgány PRS, Radou a vysokým představitelem a kontrolními středisky,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Toto rozhodnutí stanoví povinnosti, které má vykonávat Rada a vysoký představitel s cílem zamezit ohrožení bezpečnosti Unie nebo jednoho nebo více členských států či zmírnit vážné poškození zásadních zájmů Unie či jednoho nebo více jejích členských států v důsledku zavádění, provozu a využívání evropského globálního družicového navigačního systému, zejména v důsledku mezinárodní situace, jež vyžaduje akci Unie, nebo v případě ohrožení provozu samotného systému nebo jeho služeb.
Článek 2
V případě takové hrozby členské státy, Komise nebo GSA neprodleně informují Radu a vysokého představitele o všech prvcích, které mají k dispozici a jež považují za relevantní.
Článek 3
1. Rada, která jedná jednomyslně na návrh vysokého představitele, rozhodne o nezbytných pokynech pro GSA.
2. GSA a Komise poskytnou Radě poradenství ohledně možného širšího dopadu jakýchkoli pokynů, které se chystá vydat, na GNSS.
3. Politický a bezpečnostní výbor případně poskytne Radě stanovisko k veškerým navrhovaným pokynům.
Článek 4
1. Pokud naléhavost situace vyžaduje okamžitou akci ještě předtím, než Rada přijme rozhodnutí podle čl. 3 odst. 1, je vysoký představitel oprávněn vydat pro GSA nezbytné prozatímní pokyny. Vysoký představitel může instruovat výkonného generálního tajemníka nebo některého z jeho náměstků, aby pro GSA vydali pokyny. Vysoký představitel neprodleně uvědomí Radu a Komisi o veškerých pokynech vydaných podle tohoto odstavce.
2. Rada co nejdříve rozhodne o potvrzení, změně nebo zrušení prozatímních pokynů vysokého představitele.
3. Vysoký představitel své prozatímní pokyny průběžně přezkoumává, příslušným způsobem je mění nebo zruší, pokud již okamžitá akce není zapotřebí. Prozatímní pokyny pozbývají v každém případě platnosti čtyři týdny po jejich vydání nebo na základě rozhodnutí Rady podle odstavce 2.
Článek 5
Do šesti měsíců od přijetí tohoto rozhodnutí připraví vysoký představitel za podpory odborníků z členských států nezbytné prvotní operační postupy pro praktické provedení ustanovení tohoto rozhodnutí a předá je ke schválení Politickému a bezpečnostnímu výboru. Konečné operační postupy se předloží ke schválení Politickému a bezpečnostnímu výboru do jednoho roku od přijetí tohoto rozhodnutí. Politický a bezpečnostní výbor operační postupy přezkoumává a aktualizuje alespoň jednou za dva roky.
Článek 6
1. V souladu s dosavadními mezinárodními dohodami, které Unie, nebo Unie a členské státy uzavřely, včetně dohod o poskytnutí přístupu k PRS podle čl. 3 odst. 5 rozhodnutí 1104/2011/EU, má vysoký představitel pravomoc uzavírat správní ujednání se třetími státy, pokud jde o spolupráci v souvislosti s tímto rozhodnutím. Tato ujednání podléhají jednomyslnému schválení Radou.
2. Pokud taková ujednání vyžadují přístup k utajovaným informacím Unie, musí být poskytnutí či výměna utajovaných informací schváleny v souladu s příslušnými bezpečnostními pravidly.
Článek 7
Rada přezkoumá toto rozhodnutí a v případě potřeby upraví pravidla a postupy, které jsou v něm uvedeny, do tří let ode dne přijetí tohoto rozhodnutí, nebo na žádost členského státu, nebo v návaznosti na jakékoli opatření přijaté podle článku 3.
Článek 8
V případě potřeby přijmou členské státy opatření nezbytná k zajištění provádění tohoto rozhodnutí v příslušné oblasti své pravomoci v souladu zejména s článkem 28 nařízení (EU) č. 1285/2013. Za tímto účelem zřídí členské státy kontaktní místa, která budou přispívat k operativnímu řešení ohrožení. Může se jednat o fyzické nebo právnické osoby.
Článek 9
Společná akce 2004/552/SZBP se zrušuje.
Článek 10
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
V Bruselu dne 22. července 2014.
SKLEP SVETA 2014/496/SZVP
z dne 22. julija 2014
o vidikih namestitve, delovanja in uporabe evropskega globalnega navigacijskega satelitskega sistema, ki vplivajo na varnost Evropske unije in razveljavitvi Skupnega ukrepa 2004/552/SZVP
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 28 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Evropski globalni navigacijski satelitski sistem (v nadaljnjem besedilu: GNSS) je zlasti ob upoštevanju njegove strateške razsežnosti, regionalne in svetovne pokritosti ter večnamenske uporabe občutljiva infrastruktura, katere namestitev in uporaba bi lahko vplivala na varnost Evropske unije in njenih držav članic.
(2)
V primerih, ko so zaradi mednarodnih razmer potrebni operativni ukrepi Unije in ko bi delovanje GNSS lahko vplivalo na varnost Evropske unije ali njenih držav članic ali v primeru grožnje delovanju sistema, bi moral Svet odločati o sprejetju potrebnih ukrepov.
(3)
V ta namen je Svet 12. julija 2004 sprejel Skupni ukrep 2004/552/SZVP (1).
(4)
Z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe bi moral naloge in odgovornosti, ki jih je predhodno izvajal generalni sekretar Sveta/visoki predstavnik, zdaj prevzeti visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (v nadaljnjem besedilu: VP).
(5)
Zaradi napredka v razvoju, pričetka nameščanja in bližajočega se začetka uporabe sistema, vzpostavljenega v okviru programa Galileo, je treba prilagoditi postopek, določen s Skupnim ukrepom 2004/552/SZVP.
(6)
Informacije in strokovno znanje v zvezi z vprašanjem, ali dogodek, povezan s sistemom, predstavlja grožnjo Uniji, državam članicam ali samemu GNSS, bi morale Svetu in VP zagotoviti Agencija za evropski globalni navigacijski satelitski sistem (v nadaljnjem besedilu: Agencija za evropski GNSS), države članice ali Komisija. Poleg njih lahko take informacije zagotovijo tudi tretje države.
(7)
Vloge Sveta, VP, Agencije za evropski GNSS kot operaterja centra za spremljanje varnosti Galileo (v nadaljnjem besedilu: CSVG) oziroma držav članic bi bilo treba pojasniti v okviru verige operativnih odgovornosti, ki se vzpostavijo v odziv na grožnjo Uniji, državam članicam ali GNSS.
(8)
V tem oziru so osnovna sklicevanja na grožnje vsebovana v izjavi v zvezi z varnostnimi zahtevami, ki je specifična za sistem, ki vsebuje glavne generične grožnje, ki jih obravnava GNSS kot celota, in načrt za sistemsko varnost, ki vsebuje register varnostnih tveganj, vzpostavljen v okviru postopka varnostne akreditacije. Ta sklicevanja bodo služila kot sklicevanja za ugotovitev groženj, ki jih je treba obravnavati posebej v okviru tega sklepa in za dopolnitev operativnih postopkov za izvajanje tega sklepa.
(9)
Odločitve v nujnih primerih je morda treba sprejeti v nekaj urah po prejemu informacij o grožnji.
(10)
V primeru, da okoliščine ne dopuščajo, da bi Svet sprejel sklep za preprečitev grožnje ali ublažitev resne škode ključnim interesom Unije ali ene ali več držav članic, bi moral biti VP pooblaščen, da sprejme potrebne začasne ukrepe.
(11)
Uredba (ES) št. 683/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (2) in Uredba (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) sta spremenili upravljanje evropskega GNSS. Zlasti člen 14 Uredbe (EU) št. 1285/2013 določa, da GSA zagotovi delovanje CSVG.
(12)
V skladu z Uredbo (EU) št. 512/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je izvršni direktor Agencije za evropski GNSS odgovoren, da zagotovi, da se je Agencija za evropski GNSS kot operater CSVG zmožna odzivati na navodila, dana na podlagi Skupnega ukrepa 2004/552/SZVP, kakor ga je nadomestil ta sklep. Poleg tega so v Sklepu 1104/2011/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5) določena pravila, v skladu s katerimi lahko države članice, Svet, Komisija, Evropska služba za zunanje delovanje, agencije Unije, tretje države in mednarodne organizacije dostopajo do regulirane javne storitve, ki jo zagotavlja GNSS, vzpostavljen v okviru programa Galileo. Zlasti je v členu 6 Sklepa 1104/2011/EU opredeljen CSVG kot operativni vmesnik med sestavnimi organi regulirane javne storitve, Sveta in VP ter centrov nadzora -
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Ta sklep določa odgovornosti Sveta in VP, da odvrne grožnjo varnosti Unije ali ene ali več držav članic ali da ublaži resno škodo bistvenim interesom Unije ali ene ali več držav članic, ki izhaja iz namestitve, delovanja ali uporabe evropskega globalnega navigacijskega satelitskega sistema, zlasti kot posledica mednarodnih razmer, ki zahtevajo ukrepanje Unije, ali v primeru grožnje delovanju samega sistema ali njegovih storitev.
Člen 2
V primeru takšne grožnje države članice, Komisija ali Agencija za evropski GNSS, kakor je ustrezno, o vseh elementih, s katerimi razpolaga in za katere meni, da so pomembni, nemudoma obvesti Svet in VP.
Člen 3
1. Svet soglasno na predlog VP sprejme odločitev o potrebnih navodilih za Agencijo za evropski GNSS.
2. Če je izvedljivo, Svet pozove Agencijo za evropski GNSS in Komisijo za nasvet o verjetnih širših učinkih, ki bi jih kakršna koli navodila, ki jih namerava izdati, lahko imela na sistem Galileo.
3. Politični in varnostni odbor (PVO) Svetu poda mnenje o vseh predlaganih navodilih, kot je primerno.
Člen 4
1. Če je zaradi nujnosti primera potrebno takojšnje ukrepanje in ni dovolj časa za sprejetje sklepa Sveta na podlagi člena 3(1), je VP pooblaščen za izdajo potrebnih začasnih navodil Agenciji za evropski GNSS. VP lahko izvršilnemu generalnemu sekretarju ali enemu od namestnikov generalnih sekretarjev Evropske službe za zunanje delovanje da navodilo, da izda takšna navodila Agenciji za evropski GNSS. VP nemudoma obvesti Svet in Komisijo o kakršnih koli navodilih, izdanih v skladu s tem odstavkom.
2. Svet takoj, ko je to mogoče, potrdi, spremeni ali prekliče začasna navodila VP.
3. VP svoja začasna navodila redno pregleduje, jih po potrebi spremeni ali jih prekliče, če takojšnje ukrepanje ni več potrebno. V vsakem primeru začasna navodila potečejo štiri tedne po njihovi izdaji ali če v skladu z odstavkom 2 tako odloči Svet.
Člen 5
V šestih mesecih po sprejetju tega sklepa VP s pomočjo strokovnjakov iz držav članic pripravi in predloži v odobritev PVO potrebne zgodnje operativne postopke za praktično izvajanje določb iz tega sklepa. Celovite operativne postopke se predloži v odobritev PVO v enem letu po sprejetju tega sklepa. Operativne postopke pregleda in posodobi PVO vsaj vsaki dve leti.
Člen 6
1. V skladu s predhodnimi mednarodnimi sporazumi, sklenjenimi s strani Unije ali Unije in njenih držav članic, vključno s tistimi, ki dovoljujejo dostop do regulirane javne storitve v skladu s členom 3(5) Sklepa 1104/2011/EU, je VP pooblaščen za sklepanje upravnih dogovorov s tretjimi državami glede sodelovanja v okviru tega sklepa. Taki upravni dogovori so predmet odobritve Sveta, ki o tem odloča soglasno.
2. Če taki dogovori zahtevajo dostop do tajnih podatkov Unije, se razkritje ali izmenjava tajnih podatkov odobri v skladu z varnostnimi pravili, ki se uporabljajo.
Člen 7
Svet pregleda in po potrebi spremeni pravila in postopke iz tega sklepa najpozneje tri leta od dneva njegovega sprejetja ali na zahtevo države članice ali po kakršnem koli ukrepu, sprejetem v skladu s členom 3.
Člen 8
Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, če je to primerno, da zagotovijo izvajanje tega sklepa na njihovem zadevnem področju pristojnosti, med drugim v skladu s členom 28 Uredbe (EU) št. 1285/2013. V ta namen države članice določijo kontaktne točke, ki pomagajo pri operativnem upravljanju grožnje. Te kontaktne točke so lahko fizične ali pravne osebe.
Člen 9
Skupni ukrep 2004/552/SZVP se razveljavi.
Člen 10
Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.
V Bruslju, 22. julija 2014