ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 541/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014,
kterým se zřizuje rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 189 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve svém sdělení ze dne 4. dubna 2011 nazvaném „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“ Komise zdůraznila, že sdílená pravomoc v oblasti vesmíru, kterou Unii uděluje Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), jde ruku v ruce s posíleným partnerstvím s členskými státy. Dále Komise zdůraznila, že všechna nová opatření se musí opírat o stávající kapacity a o společně stanovené potřeby nových kapacit.
(2)
Rada v usnesení ze dne 26. září 2008 nazvaném „Dosažení pokroku v evropské politice pro oblast vesmíru“ (3) připomíná, že vesmírné prostředky se staly nepostradatelnou součástí naší ekonomiky a že je nutné zajistit jejich bezpečnost. Zdůraznila, že „… Evropa potřebuje rozvíjet svou schopnost pozorování a monitorování své vesmírné infrastruktury a vesmírného odpadu, zpočátku na základě stávajících národních a evropských prostředků, s využitím výhod vztahů, které mohou být navázány s dalšími partnerskými státy a jejich kapacitami“.
(3)
Rada v usnesení ze dne 25. listopadu 2010 nazvaném „Globální výzvy: maximální využití evropských vesmírných systémů“ uznává, že je třeba, aby budoucí kapacita pro získávání poznatků o situaci ve vesmíru (Space Situational Awareness - dále jen „SSA“) jakožto činnost prováděná na evropské úrovni rozvíjela a používala stávající národní i evropské civilní a vojenské kapacity, a vyzývá Komisi a Radu, aby navrhly systém řízení a politiku pro nakládání s údaji, které by umožnily členským státům přispívat vhodnými národními kapacitami v souladu s použitelnými bezpečnostními požadavky a předpisy. Dále vyzývá „všechny zúčastněné evropské orgány, aby prozkoumaly příslušná opatření“, která by vycházela ze stanovených požadavků civilních i vojenských uživatelů, využívala vhodné kapacity v souladu s příslušnými bezpečnostními požadavky a využívala výsledky přípravného programu SSA Evropské kosmické agentury (dále jen „ESA“).
(4)
Rada v závěrech ze dne 31. května 2011 ke sdělení Komise nazvanému „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“ a v usnesení ze dne 6. prosince 2011 nazvaném „Hlavní směry týkající se přidané hodnoty a přínosů vesmíru pro bezpečnost evropských občanů“ (4) opětovně poukazuje na „potřebu účinného programu SSA jako činnosti na evropské úrovni“ a vyzývá Unii, aby co nejvíce využila „kapacit, schopností a dovedností, které jsou již k dispozici nebo jsou vyvíjeny v členských státech, na evropské úrovni a případně jinde ve světě“. Vzhledem k charakteru dvojího užití takového systému a s ohledem na jeho zvláštní bezpečnostní rozměr vyzvala Rada Komisi a Evropskou službu pro vnější činnost (ESVČ), aby v úzké spolupráci s vysokým představitelem Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku (dále jen „vysoký představitel“), v úzké spolupráci s ESA a členskými státy, které tyto kapacity vlastní a disponují těmito schopnostmi, a v konzultaci se všemi zainteresovanými stranami předložily návrhy, jak tyto kapacity a schopnosti v plném rozsahu využívat a stavět na nich za účelem rozvoje schopnosti získávání poznatků o situaci ve vesmíru (SSA) jakožto činnosti na evropské úrovni, a aby v této souvislosti vymezily odpovídající politiku řízení a nakládání s údaji, která ochrání vysoce citlivé údaje SSA.
(5)
Obecně se má za to, že SSA zahrnuje tři hlavní oblasti, totiž: pozorování a sledování vesmíru (Space Surveillance and Tracking, dále jen „SST“), sledování a předpovědi vesmírného počasí a sledování objektů v blízkosti Země. Cílem činnosti v těchto oblastech je ochrana infrastruktur ve vesmíru i z vesmíru. Toto rozhodnutí, které se vztahuje na SST, by mělo podporovat synergie napříč uvedenými oblastmi.
(6)
V zájmu snížení rizika kolize by Unie rovněž měla usilovat o synergie s iniciativami pro aktivní odstraňování kosmického smetí a opatření pro jeho neutralizaci, jako jsou iniciativy a opatření vypracované ESA.
(7)
Kosmické smetí se stalo závažnou hrozbou pro ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Proto by měl být zřízen rámec pro podporu SST, jehož prostřednictvím bude podporováno zřízení a provoz služeb sledování a průzkumu kosmických objektů s cílem předejít škodám na celistvých kosmických objektech v důsledku kolizí a šíření kosmického smetí. Rámec pro podporu SST by měl usnadňovat předpovídat trajektorie a dráhy vstupů kosmických objektů zpět do atmosféry a zajišťovat tak pro státní orgány a služby civilní ochrany co nejkvalitnější informace pro případ nekontrolovaného vstupu celistvých kosmických objektů nebo jejich částí v podobě kosmického smetí zpět do zemské atmosféry.
(8)
Rámec pro podporu SST by měl přispět k zabezpečení dlouhodobé dostupnosti evropských a národních kosmických infrastruktur, zařízení a služeb nezbytných pro bezpečnost a ochranu hospodářství, společností a občanů v Evropě.
(9)
Z poskytování služeb SST budou mít prospěch všichni veřejní a soukromí provozovatelé kosmických infrastruktur včetně Unie vzhledem k její odpovědnosti za kosmické programy Unie, zejména evropské programy družicové navigace Galileo a EGNOS, zřízené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1285/2013 (5), jakož i program Copernicus zavedený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014 (6).Varovná hlášení o nekontrolovaném vstupu kosmických objektů zpět do atmosféry a odhad doby a místa dopadu bude přínosem i pro veřejné orgány členských států činné v oblasti civilní ochrany. Tyto služby by mohly být rovněž užitečné pro další uživatele, jako jsou soukromí pojistitelé, při odhadování případné odpovědnosti vyplývající z kolize v době životnosti družice. V dlouhodobém horizontu by měla být dále naplánována bezplatně přístupná a opakovaně využitelná služba poskytující informace o kosmických tělesech nacházejících se na oběžné dráze Země.
(10)
Služby SST by měly být doplňkem výzkumných činností souvisejících s ochranou kosmické infrastruktury, které jsou prováděny v rámci Horizontu 2020 zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (7), stěžejních kosmických programů Unie, Copernicus a Galileo, iniciativy Digitální agenda, jak je vymezena ve sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“, dalších telekomunikačních infrastruktur, jež pomáhají k rozvoji informační společnosti, s iniciativami souvisejících s bezpečností, jakož i činností ESA.
(11)
Rámec pro podporu SST by měl přispět k zajištění mírového využití a průzkumu vesmíru.
(12)
Rámec pro podporu SST by měl zohledňovat spolupráci s mezinárodními partnery, především se Spojenými státy americkými, mezinárodními organizacemi a dalšími třetími stranami, zejména s cílem předcházet kolizím ve vesmíru a zabránit šíření kosmického smetí. Navíc by měl rovněž doplňovat stávající zmírňující opatření, jako například pokyny OSN pro snižování množství kosmického odpadu a další iniciativy, s cílem zajistit ochranu, bezpečnost a udržitelnost činností ve vesmíru. Tento rámec by měl být rovněž v souladu s návrhem Unie týkajícím se mezinárodního kodexu chování pro činnosti v kosmickém prostoru.
(13)
Rámec pro podporu SST by měl spočívat ve vytváření sítí kapacit a prostředků SST jednotlivých členských států a jejich využívání, a to za účelem poskytování služeb SST. Jakmile tohoto cíle bude dosaženo, měl by se podpořit rozvoj nových senzorů nebo vylepšení stávajících senzorů provozovaných členskými státy.
(14)
Komise a konsorcium SST zřízené podle této směrnice by měly v úzké spolupráci s ESA a dalšími zúčastněnými stranami pokračovat ve vedení technických dialogů v oblasti SST s příslušnými strategickými partnery v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
(15)
Požadavky uživatelů na SSA z civilního a vojenského hlediska byly vymezeny ve schváleném pracovním dokumentu útvarů Komise nazvaném „Obecné požadavky uživatelů na získávání poznatků o situaci ve vesmíru z civilního a vojenského hlediska“. Poskytování služeb SST by mělo vycházet z požadavků civilních uživatelů. Čistě vojenské účely by neměly být předmětem tohoto rozhodnutí. Komise by měla zajistit mechanismus pravidelného přezkumu požadavků uživatelů a jejich případné aktualizace, a to za účasti zástupců uživatelské komunity. Za tímto účelem by měl pokračovat nutný dialog s relevantními aktéry, jako jsou Evropská obranná agentura a ESA.
(16)
Provoz služeb SST by měl být založen na partnerství mezi Unií a členskými státy a měl by využívat stávající i budoucí vnitrostátní odborné poznatky a prostředky, včetně těch, které budou vypracovány prostřednictvím ESA. Členské státy by si měly ponechat ve vlastnictví své prostředky a mít i nadále kontrolu nad nimi a být odpovědný za jejich provoz, údržbu a obnovu. Rámec pro podporu SST by neměl poskytovat finanční podporu pro rozvoj nových senzorů SST. Vyvstane-li s ohledem na požadavky uživatelů potřeba nových senzorů, bylo by možno tuto otázku řešit na úrovni jednotlivých členských států nebo případně v rámci některého evropského programu pro výzkum a vývoj. Komise a členské státy by měly podporovat a usnadňovat zapojení maximálního počtu členských států do rámce pro podporu SST, pokud splní kritéria pro účast.
(17)
K poskytování služeb SST by mohlo přispívat Satelitní středisko Evropské unie (dále jen „SATCEN“) - agentura Unie zřízená společnou akcí Rady 2001/555/SZBP (8), která civilním a vojenským uživatelům poskytuje informační služby a produkty v oblasti geoprostorových snímků s různými úrovněmi důvěrnosti informací. Výhodou, která provoz a realizaci služeb SST usnadní, jsou odborné kompetence této agentury, pokud jde o nakládání s utajovanými informacemi v bezpečném prostředí, a její těsné institucionální vazby na členské státy. Aby mohlo středisko SATCEN plnit svou úlohu v kontextu rámce pro podporu SST, je nutné provést změnu výše zmíněné společné akce Rady, jejíž současné znění zapojení střediska SATCEN do oblasti SST nestanovuje. Komise by ve vhodných případech měla spolupracovat s ESVČ, a to s ohledem na její roli v podporování vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, kterou plní ve vztahu k operačnímu řízení střediska SATCEN.
(18)
Přesné informace o charakteru, specifikacích a poloze některých vesmírných objektů mohou mít dopad na bezpečnost Unie nebo jejích členských států a třetích zemí. Při zřizování a provozu sítě příslušných kapacit, včetně senzorů SST, kapacity pro zpracování a analýzu údajů SST a poskytování služeb SST, by proto měly být členskými státy a případně prostřednictvím Bezpečnostního výboru Rady (dále jen „bezpečnostní výbor“) přiměřeným způsobem zohledněny bezpečnostní aspekty. Proto je nezbytné, aby toto rozhodnutí obsahovalo obecná ustanovení o používání a bezpečné výměně informací SST mezi členskými státy, příjemci služeb SST a případně střediskem SATCEN. Kromě toho by Komise, ESVČ a členské státy měly vymezit koordinační mechanismy nutné k řešení záležitostí týkajících se bezpečnosti rámce na podporu SST.
(19)
Zúčastněné členské státy by měly mezi sebou vyjednat ustanovení týkající se používání údajů SST a používání výměny informací SST a tato ustanovení provádět. Ustanovení týkající se používání údajů SST a používání a výměny informací SST obsažená v tomto rozhodnutí a v dohodě mezi zúčastněnými členskými státy a případně střediskem SATCEN by měla zohledňovat potvrzená doporučení ohledně bezpečnosti údajů SST.
(20)
Vzhledem k tomu, že údaje SST mohou být citlivé povahy, je nutná spolupráce založená na účinnosti a vzájemné důvěře, mimo jiné ohledně způsobu, jakým jsou údaje SST zpracovávány a analyzovány. K tomuto cíli by mělo přispět případné používání softwaru s otevřeným zdrojovým kódem (open software), který by oprávněným poskytovatelům údajů SST umožňoval bezpečný přístup ke zdrojovému kódu za účelem provádění operačních úprav a zlepšení.
(21)
Bezpečnostní výbor doporučil vytvořit strukturu řízení rizik, která by zajistila řádné zohlednění otázek bezpečnosti údajů při provádění rámce na podporu SST. Za tímto účelem by zúčastněné členské státy a případně SATCEN měly s přihlédnutím k doporučením bezpečnostního výboru vytvořit vhodné struktury a postupy řízení rizik.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (9).
(23)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, kterými jsou zejména podpora opatření zaměřených na zřízení a provoz sítě senzorů, zřízení kapacity pro zpracovávání a analýzu údajů SST a zřízení a provoz služeb SST, nemůže být dosaženo uspokojivě jednotlivými členskými státy, neboť z poskytování těchto služeb konsorciem zúčastněných členských států by měla prospěch Unie, zejména s ohledem na svou roli významného vlastníka kosmických prostředků, ale spíše jich, z důvodu rozsahu tohoto rozhodnutí může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(24)
Cíle tohoto rozhodnutí jsou podobné cílům vymezeným v programech zřízených: nařízením (EU) č. 1285/2013, a sice v článku 1, čl. 3 odst. c) a d) a článku 4; rozhodnutím Rady 2013/743/EU (10), a sice v článku 2 odst. 2 písm. b) a c), příloze I části II bodu 1.6.2 písm. d) a příloze I části III bodech 7.5 a 7.8 a nařízením (EU) č. 377/2014, které v čl. 8 odst. 2 písm. b), přiděluje částku až do výše 26,5 milionu EUR v běžných cenách. Celková finanční pomoc pro provádění cílů rámce pro podporu SST, zejména na vytvoření sítě stávajících prostředků, se odhaduje na 70 milionů EUR. Vzhledem k podobnosti cílů tohoto rozhodnutí a výše uvedených programů mělo by být možné financovat akce podle tohoto rozhodnutí prostřednictvím uvedených programů v plném souladu s jejich základním právním aktem.
(25)
Zajištění přijatelné úrovně evropské autonomie v činnostech SST by mohlo vyžadovat přijetí základního aktu ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (11) pro SST. Tato možnost by se měla přezkoumat v rámci přezkumu v polovině období stávajícího víceletého finančního rámce.
(26)
Vzhledem k citlivé povaze SSA by provoz senzorů a zpracování údajů, na jejichž základě jsou služby SST poskytovány, měly být ponechány v odpovědnosti zúčastněných členských států. Národní prostředky SST by měly zůstat v pravomoci členských států odpovědných za jejich kontrolu a provoz,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zřízení rámce
Zřizuje se rámec pro podporu pozorování a sledování vesmíru (dále jen „SST“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
1)
„kosmickým objektem“ jakýkoli člověkem vytvořený objekt v kosmickém prostoru;
2)
„celistvým kosmickým objektem“ jakýkoli kosmický objekt sloužící ke konkrétnímu účelu, včetně aktivních umělých družic a horních stupňů nosných raket;
3)
„kosmickým smetím“ veškeré kosmické objekty včetně celistvých kosmických objektů nebo jejich částí či prvků, jež se nacházejí na oběžné dráze Země nebo jež vstoupí zpět do atmosféry a které jsou nefunkční nebo již neslouží k žádnému konkrétnímu účelu, včetně částí raket nebo umělých družic nebo z provozu vyřazených umělých družic;
4)
„senzorem SST“ zařízení nebo kombinace zařízení, jako jsou pozemní radary a teleskopy, nebo radary a teleskopy v kosmickém prostoru, které jsou schopny měřit fyzikální parametry kosmických objektů, jako je velikost, poloha a rychlost;
5)
„údaji SST“ fyzikální parametry kosmických objektů získané senzory SST nebo orbitální parametry kosmických objektů získané z pozorování těmito senzory;
6)
„informacemi SST“ údaje SST zpracované tak, aby byly bezprostředně srozumitelné příjemci.
Článek 3
Cíle rámce pro podporu SST
1. Obecným cílem rámce pro podporu SST je přispívat k zajištění dlouhodobé dostupnosti evropských a národních kosmických infrastruktur, zařízení a služeb nezbytných pro bezpečnost a ochranu hospodářství, společností a občanů v Evropě.
2. Specifické cíle rámce pro podporu SST jsou:
a)
posuzovat a snižovat rizika kolizí při provozu evropských celistvých kosmických objektů na oběžné dráze a umožňovat jejich provozovatelům účinnější plánování a provádění opatření zmírňující rizika;
b)
snižovat rizika spojená s vypouštěním evropských celistvých kosmických objektů do vesmíru;
c)
zkoumat nekontrolované vstupy celistvých kosmických objektů nebo kosmického smetí zpět do zemské atmosféry a vydávat přesnější a účinnější včasná varování s cílem snížit možná rizika pro bezpečnost a zdraví občanů Unie a zmírnit potenciální škody na pozemní infrastruktuře;
d)
snažit se zabránit šíření kosmického smetí.
Článek 4
Akce podporované rámcem pro podporu SST
1. Za účelem dosažení cílů stanovených v článku 3 podpoří rámec pro podporu SST tyto akce, jejichž účelem je zřízení kapacity SST na evropské úrovni, jež Evropě zajistí náležitou míru autonomie:
a)
zřízení a provoz monitorovací funkce sestávající ze sítě pozemních nebo vesmírných senzorů náležících jednotlivým členským státům, včetně národních senzorů vyvinutých v rámci ESA s cílem zkoumat a sledovat kosmické objekty a vytvořit jejich databázi;
b)
zřízení a provoz vyhodnocovací funkce za účelem zpracování a analýzy údajů SST na národní úrovni s cílem vytvářet informace a služby SST, jež budou postoupeny pro účely funkce poskytování služeb SST;
c)
zřízení funkce sloužící k poskytování služeb SST podle čl. 5 odst. 1 subjektům uvedeným v čl. 5 odst. 2.
2. Rámec pro podporu SST se nevztahuje na vývoj nových senzorů SST.
Článek 5
Služby SST
1. Služby SST podle článku 4 jsou civilní povahy a zahrnují následující služby:
a)
posuzování rizika vzájemných kolizí celistvých kosmických objektů nebo kolizí celistvých kosmických objektů s kosmickým smetím a vydávání varovných upozornění na riziko kolize během fáze startu, vstupu na oběžnou dráhu, provozu na oběžné dráze a během fáze vedoucí k ukončení kosmické mise;
b)
detekce a charakterizace fragmentace, rozlomení či kolizí těles na oběžné dráze;
c)
posuzování rizika nekontrolovaného vstupu kosmických objektů a kosmického smetí zpět do zemské atmosféry a vypracování souvisejících informací včetně odhadu doby a pravděpodobného místa možného dopadu.
2. Služby SST se poskytují:
a)
všem členským státům;
b)
Radě;
c)
Komisi;
d)
ESVČ;
e)
veřejným a soukromým vlastníkům a provozovatelům celistvých kosmických objektů;
f)
veřejným orgánům činným v oblasti civilní ochrany.
Služby SST se poskytují v souladu s ustanoveními o využívání a výměně údajů a informací SST uvedenými v článku 9.
3. Zúčastněné členské státy, Komise a v příslušných případech ani SATCEN nejsou odpovědné za:
a)
škody způsobené neposkytnutím služeb SST a jejich přerušením;
b)
zpožděné poskytnutí služeb SST;
c)
poskytnutí nepřesných informací v rámci služeb SST nebo
d)
jakákoli opatření přijatá v reakci na poskytnuté služby SST.
Článek 6
Úloha Komise
1. Komise:
a)
spravuje rámec pro podporu SST a zajišťuje jeho provádění;
b)
přijímá opatření nezbytná k identifikaci, řízení, zmírňování a sledování rizik spojených s rámcem pro podporu SST;
c)
zajišťuje potřebné aktualizace požadavků uživatelů SST;
d)
vymezuje obecné zásady řízení rámce pro podporu SST, zejména s cílem usnadnit zřízení a provozování konsorcia uvedeného v čl. 7 odst. 3;
e)
ve všech vhodných případech podporuje co nejširší účast členských států v souladu s článkem 7.
2. Komise přijme prováděcí akty, kterými pro účely činností rámce pro podporu SST stanoví plán koordinace a příslušná technická opatření. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
3. Komise včas předkládá Evropskému parlamentu a Radě všechny důležité informace související s prováděním rámce pro podporu SST, zejména s cílem zajistit transparentnost a jasnost, pokud jde o:
a)
orientační úsilí a různé zdroje Unie v oblasti financování;
b)
účast v rámci na podporu SST a na akcích podporovaných tímto rámcem;
c)
vývoj ve vytváření sítí kapacit SST členských států a v poskytování služeb SST;
d)
výměnu a využívání informací SST.
Článek 7
Účast členských států
1. Členské státy, které si přejí účastnit se provádění akcí uvedených v článku 4, musí Komisi předložit žádost, v níž prokážou, že:
a)
vlastní:
i)
odpovídající senzory SST, které jsou k dispozici nebo se vyvíjejí, nebo mají přístup k odpovídajícím senzorům SST, a mají dostatečné technické a personální zdroje pro jejich provoz, nebo
ii)
dostatečné kapacity pro operativní analýzu a zpracování dat, které jsou zvlášť určeny pro SST, nebo mají přístup k dostatečným kapacitám tohoto druhu;
b)
disponují akčním plánem pro provádění opatření stanovených v článku 4 zahrnujícím úpravu spolupráce s jinými členskými státy.
2. Komise přijme prováděcí akty, pokud jde o postupy pro předkládání žádostí a plnění kritérií stanovených v odstavci 1 ze strany členských států. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 12 odst. 2.
3. Každý členský stát, který splňuje kritéria uvedená v odstavci 1, pověří jeden subjekt na národní úrovni, aby jej zastupoval. Pověřené národní subjekty vytvoří konsorcium a uzavřou dohodu uvedenou v článku 10.
4. Seznam zúčastněných členských států zveřejní Komise na svých internetových stránkách a aktualizuje jej.
5. Odpovědnost za provoz senzorů, zpracování údajů a uplatňování politiky nakládání s těmito údaji nesou zúčastněné členské státy. Zúčastněné členské státy si ponechávají plnou kontrolu nad svými prostředky.
Článek 8
Úloha Satelitního střediska Evropské unie
Satelitní středisko Evropské unie (SATCEN) může spolupracovat s konsorciem vytvořeným podle čl. 7 odst. 3. V takovém případě uzavře se zúčastněnými členskými státy potřebná prováděcí ujednání.
Článek 9
Údaje SST a informace SST
Na využití a výměnu informací SST poskytovaných konsorciem a využití údajů SST v kontextu rámce pro podporu SST pro účely provedení akcí uvedených v článku 4 se použijí tato pravidla:
a)
je nezbytné zamezit neoprávněnému zpřístupnění údajů a informací, zároveň však umožnit efektivní provoz a využití vytvořených informací v co největším rozsahu;
b)
je třeba zajistit zabezpečení údajů SST;
c)
informace a služby SST se zpřístupňují příjemcům služeb SST vymezeným v čl. 5 odst. 2 podle zásady „vědět jen to nejnutnější“, v souladu s pokyny a bezpečnostními pravidly stanovenými původcem informací a vlastníkem dotyčného kosmického objektu.
Článek 10
Koordinace operativních činností
Pověřené národní subjekty tvořící konsorcium uvedené v čl. 7 odst. 3 uzavřou dohodu, která stanoví pravidla a mechanismy pro jejich spolupráci při provádění akcí uvedených v článku 4. Tato dohoda musí obsahovat zejména ustanovení týkající se:
a)
využívání a výměny informací SST s ohledem na potvrzená doporučení obsažená v dokumentu nazvaném „Politika pro nakládání s údaji v rámci získávání poznatků o situaci ve vesmíru - doporučení ohledně bezpečnostních aspektů“;
b)
vytvoření struktury řízení rizik, která zajistí provádění ustanovení o využívání a bezpečné výměně údajů a informací SST;
c)
spolupráce se střediskem SATCEN za účelem provádění akce uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. c).
Článek 11
Sledování a hodnocení
1. Provádění rámce na podporu SST sleduje Komise.
2. Do 1. července 2018 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění rámce pro podporu SST, jež bude pojednávat o plnění cílů stanovených tímto rozhodnutím z hlediska výsledků i dopadů, o účinnosti využívání zdrojů a o evropské přidané hodnotě.
Tato zpráva může být případně doplněna návrhy změn, včetně případného základního aktu pro SST ve smyslu nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 12
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento článek, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 14
Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
SKLEP št. 541/2014/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 16. aprila 2014
o vzpostavitvi okvira podpore za nadzor in spremljanje v vesolju
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 189(2) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
po posvetovanju z Odborom regij,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Komisija je v svojem sporočilu z dne 4. aprila 2011 z naslovom „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“ poudarila, da je deljena pristojnost na področju vesolja, ki je bila na Unijo prenesena s Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU), združljiva z okrepljenim partnerstvom z državami članicami. Komisija je poudarila tudi, da morajo vsi novi ukrepi temeljiti na obstoječih zmogljivostih in skupni določitvi potreb po novih zmogljivostih.
(2)
Svet je v svoji resoluciji z dne 26. septembra 2008 z naslovom „Nadaljnji razvoj evropske vesoljske politike“ (3) opozoril, da so postala vesoljska sredstva nujno potrebna za naše gospodarstvo, zato jih je treba zaščititi. Poudaril je, „da mora Evropa (…) razviti zmogljivosti Evrope (…), da bo lahko spremljala in nadzirala lastne vesoljske infrastrukture in vesoljske odpadke, ki v osnovi temeljijo na obstoječih nacionalnih in evropskih sredstvih, ob tem pa izkoristiti povezave, ki jih lahko vzpostavi z drugimi partnerskimi narodi in njihovimi zmogljivostmi.“
(3)
Svet v svoji resoluciji z dne 25. novembra 2010 z naslovom „Globalni izzivi: kako popolnoma izkoristiti evropske vesoljske sisteme“ priznal, da bo v prihodnosti potrebna zmogljivost za spremljanje razmer v vesolju (v nadaljnjem besedilu: SSA) kot dejavnost na evropski ravni za razvoj in izkoriščanje obstoječih nacionalnih in evropskih civilnih in vojaških sredstev, ter pozval Komisijo in Svet, da predstavita shemo upravljanja in podatkovno politiko, ki bosta državam članicam omogočili, da prispevajo glede na ustrezne nacionalne zmogljivosti in v skladu z veljavnimi varnostnimi zahtevami in predpisi. Nadalje je pozval „vse evropske institucionalne akterje, da preučijo ustrezne ukrepe“, ki bi izhajali iz določenih civilnih in vojaških uporabniških zahtev, uporabili ustrezna sredstva v skladu z veljavnimi varnostnimi zahtevami in izkoristili razvoj dogodkov na podlagi pripravljalnega programa Evropske vesolje agencije (ESA) za SSA.
(4)
Svet je v svojih sklepih z dne 31. maja 2011 o sporočilu Komisije z naslovom „Za vesoljsko strategijo Evropske unije, ki koristi državljanom“, in resoluciji Sveta z dne 6. decembra 2011 z naslovom „Smernice o dodani vrednosti in koristih vesoljske politike za varnost evropskih državljanov“ (4) ponovno poudaril, kako pomembna je učinkovita zmogljivost SSA kot dejavnost na evropski ravni, zato bi morala Unija „čim bolj izkoristiti sredstva, kompetence, znanja in izkušnje, ki jih že ima na voljo ali se razvijajo v državah članicah, na evropski ravni in po potrebi na mednarodni ravni“. Svet je ob upoštevanju dvojne narave takšnega sistema in njegove posebne varnostne razsežnosti pozval Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), da v tesnem sodelovanju z ESA in državami članicami, ki imajo v lasti taka sredstva in imajo zmogljivosti, ter v posvetovanju z vsemi udeleženimi stranmi, pripravi predloge o tem, kako v celoti izkoristiti in nadgraditi ta sredstva in zmogljivosti, in sicer za razvoj zmogljivosti SSA kot dejavnosti na evropski ravni, in v zvezi s tem opredeli ustrezno upravljavsko in podatkovno politiko za posebej občutljive podatke SSA.
(5)
SSA načeloma zajema tri glavna področja, in sicer nadzor in spremljanje v vesolju (SST), spremljanje in napovedovanje vremena v vesolju ter spremljanje objektov blizu Zemlje. Dejavnosti na teh področjih so namenjene zaščiti infrastrukture v vesolju in zemeljske infrastrukture pred vesoljskimi odpadki. Ta sklep, ki se nanaša na SST, bi moral spodbujati sinergije vseh teh področij.
(6)
Za zmanjšanje tveganja trkov bi si Unija prizadevala povezati moči s pobudami za dejavno odstranjevanje in nevtraliziranje vesoljskih odpadkov, kot je pobuda ESA.
(7)
Vesoljski odpadki resno ogrožajo varnost in trajnost dejavnosti v vesolju. Zato bi bilo treba vzpostaviti okvir podpore za SST, s katerim bi podprli vzpostavitev in izvajanje storitev spremljanja in opazovanja vesoljskih objektov z namenom preprečevanja škode na vesoljskih plovilih zaradi trkov in širjenja vesoljskih odpadkov in s ciljem napovedovanja krivulj leta in poti ponovnega vstopa, da bi zagotavljali najboljše informacije za vladne službe in službe civilne zaščite v primeru nenadzorovanih ponovnih vstopov celotnih vesoljskih plovil ali vesoljskih odpadkov v Zemljino atmosfero.
(8)
Okvir podpore za SST bi moral prispevati k dolgoročni razpoložljivosti evropske in nacionalne vesoljske infrastrukture, naprav in storitev, ki so bistvene za varnost gospodarstev, družb in državljanov v Evropi.
(9)
Storitve SST bodo koristile vsem javnim in zasebnim upravljavcem vesoljskih infrastruktur, vključno z Unijo, v luči njene odgovornosti za vesoljske programe Unije, zlasti programe evropskih satelitskih navigacijskih sistemov Galileo in EGNOS, vzpostavljenih z Uredbo (EU) št. 1285/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), ter program Copernicus, vzpostavljen z Uredbo (EU) št. 377/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Zgodnja opozorila o nenadzorovanem ponovnem vstopu ter ocena časa in območja trka bodo pomagali tudi nacionalnim javnim organom, ki so odgovorni za civilno zaščito. Navedene storitve bi lahko koristile tudi drugim uporabnikom, kot so zasebne zavarovalnice pri oceni morebitnih obveznosti, ki bi nastale zaradi trka v življenjski dobi satelita. Poleg tega bi bilo treba dolgoročno uvesti tudi javno storitev, ki bi omogočila dostop do prosto razpoložljivih informacij, ki jih je mogoče ponovno uporabiti, o orbitalnih elementih vesoljskih objektov, ki krožijo okrog Zemlje.
(10)
Storitve SST bi morale dopolnjevati raziskovalne dejavnosti, povezane z zaščito vesoljske infrastrukture, ki se izvajajo v okviru programa Obzorje 2020, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7), dejavnosti vodilnih vesoljskih programov Unije Copernicus in Galileo, dejavnosti v okviru pobude za digitalno agendo iz sporočila Komisije z dne 26. avgusta 2010 z naslovom „Digitalna agenda za Evropo“, dejavnosti v zvezi z drugo telekomunikacijsko infrastrukturo, ki prispeva k uresničevanju informacijske družbe, pobude v zvezi z varnostjo, pa tudi dejavnosti ESA na tem področju.
(11)
Okvir podpore za SST bi moral pripomoči k uporabi in raziskovanju vesolja v miroljubne namene.
(12)
V okviru podpore za SST bi moralo biti upoštevano tudi sodelovanje z mednarodnimi partnerji, zlasti Združenimi državami Amerike, mednarodnimi organizacijami in drugimi tretjimi stranmi, zlasti za izogibanje trkom v vesolju in preprečevanje širjenja vesoljskih odpadkov. Poleg tega bi moral dopolnjevati obstoječe ukrepe za zmanjšanje tveganja, kot so smernice Združenih narodov za zmanjšanje vesoljskih odpadkov, ali druge pobude za zagotovitev varnosti in trajnosti dejavnosti v vesolju. Moral pa bi biti tudi skladen s predlogom Unije za mednarodni kodeks ravnanja za dejavnosti v vesolju.
(13)
Okvir podpore za SST bi moral zajemati povezovanje in uporabo nacionalnih sredstev SST v mrežo in njihovo uporabo za zagotavljanje storitev SST. Ko bo to uresničeno, bi bilo treba spodbujati razvoj novih ali posodobitev obstoječih senzorjev, ki jih upravljajo države članice.
(14)
Komisija in konzorcij SST, ustanovljen na podlagi tega sklepa, bi morala v skladu s svojimi pristojnostmi v tesnem sodelovanju z ESA in drugimi zainteresiranimi stranmi še naprej opravljati tehnične dialoge s področja SST s strateškimi partnerji.
(15)
Zahteve civilnih in vojaških uporabnikov SSA so bile opredeljene v potrjenem delovnem dokumentu služb Komisije „Visoke evropske zahteve civilnih in vojaških uporabnikov glede spremljanja razmer v vesolju“. Storitve SST bi se morale zagotavljati le na podlagi zahtev civilne uporabe. Ta sklep se ne bi smel uporabljati za izključno vojaške namene. Komisija bi morala zagotoviti mehanizem rednega pregledovanja in posodabljanja zahtev uporabnikov, kadar bi bilo to potrebno, v katerega bi bili vključeni predstavniki uporabnikov. V ta namen bi morala nadaljevati potreben dialog z zadevnimi akterji, kot sta Evropska obrambna agencija in ESA.
(16)
Storitve SST bi se morale izvajati na podlagi partnerstva med Unijo in državami članicami ter izkoriščati obstoječe in prihodnje strokovno znanje in sredstva, vključno s tistimi, ki jih razvije ESA. Države članice bi morale ohraniti lastništvo in nadzor nad svojimi sredstvi ter bi morale biti še naprej odgovorne za njihovo delovanje, vzdrževanje in obnovo. Okvir podpore za SST ne bi smel zagotavljati finančne podpore za razvoj novih senzorjev SST. Če so za zadovoljitev uporabniških zahtev potrebni novi senzorji, bi se lahko po potrebi ukrepalo na nacionalni ravni ali prek evropskega programa za raziskave in razvoj. Komisija in države članice bi morale spodbujati udeležbo čim večjega števila držav članic v okviru podpore za SST in to udeležbo tudi olajšati, s pridžkom izpolnjevanja meril za udeležbo.
(17)
K zagotavljanju storitev SST bi lahko prispeval Satelitski center Evropske unije (SATCEN), to je agencija Unije, ustanovljena s Skupnim ukrepom Sveta 2001/555/SZVP (8), ki civilnim in vojaškim uporabnikom zagotavlja geoprostorske slikovne informacijske storitve in izdelke z različnimi stopnjami tajnosti. Izkušnje EUSC pri ravnanju z zaupnimi podatki v varnem okolju in njegove tesne institucionalne povezave z državami članicami so dodatna prednost pri upravljanju in zagotavljanju storitev SST. Predpogoj, da bi bil SATCEN lahko vključen v okvir podpore za SST, je treba spremeniti navedeni skupni ukrep, ki sedaj ne določa delovanja SATCEN na področju SST. Komisija bi morala sodelovati z ESZD, glede na to, da je vloga ESZD podpirati visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko pri določanju operativnih smernic za SATCEN.
(18)
Od točnih informacij o naravi, specifikacijah in lokaciji določenih vesoljskih objektov je lahko odvisna varnost Unije ali njenih držav članic in tretjih držav. Države članice in po potrebi Varnostni odbor Sveta (v nadaljnjem besedilu: Varnostni odbor) bi morali upoštevati ustrezne varnostne pomisleke pri vzpostavitvi in delovanju mreže ustreznih zmogljivosti, vključno s senzorji SST, zmogljivostih za obdelavo in analizo podatkov SST in zagotavljanju storitev SST. Zato je treba v tem sklepu opredeliti splošne določbe o uporabi in varni izmenjavi informacij SST med državami članicami, prejemniki storitev SST in po potrebi SATCEN. Poleg tega bi morale Komisija, ESZD in države članice določiti potrebne usklajevalne mehanizme za obravnavo zadev, povezanih z varnostjo okvira podpore za SST.
(19)
Sodelujoče države članice bi morale biti odgovorne za pogajanja o in izvajanje določb o uporabi podatkov SST ter uporabi in izmenjavi informacij SST. Določbe o uporabi podatkov SST ter uporabi in izmenjavi informacij SST iz tega sklepa ter iz sporazuma med sodelujočimi državami članicami in po potrebi SATCEN bi morale upoštevati potrjena priporočila za varnost podatkov SST.
(20)
Zaradi morebitne občutljivosti podatkov SST mora sodelovanje temeljiti na učinkovitosti in zaupanju, tudi kar zadeva obdelavo in analizo podatkov SST. K uresničitvi tega cilja bi morala prispevati potencialna uporaba odprte programske opreme, ki tistim, ki so pooblaščeni za posredovanje podatkov SST, omogoča varen dostop do izvorne kode in s tem operativne spremembe in izboljšave.
(21)
Varnostni odbor je priporočil vzpostavitev strukture za obvladovanje tveganja, da bi bila pri izvajanju okvira podpore za SST ustrezno upoštevana vprašanja glede varnosti podatkov. V ta namen bi morale sodelujoče države članice in po potrebi SATCEN vzpostaviti ustrezne strukture in postopke za obvladovanje tveganja, pri tem pa upoštevati priporočila Varnostnega odbora.
(22)
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi se morala izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (9).
(23)
Ker ciljev tega sklepa, in sicer podpore ukrepom za vzpostavitev in delovanje mreže senzorjev, vzpostavitev zmogljivosti za obdelavo in analizo podatkov SST ter vzpostavitev in izvajanje storitev SST, države članice same ne morejo zadovoljivo doseči, saj bi zagotavljanje takih storitev s strani vseh sodelujočih držav koristilo Uniji, zlasti kot pomembnemu imetniku sredstev v vesolju, temveč se zaradi obsega tega sklepa lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta sklep ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.
(24)
Cilji tega sklepa so podobni ciljem, določenim v programih, vzpostavljenih z: Uredbo (EU) št. 1285/2013 v členih 1, 3(c) in (d) ter 4 navedene uredbe; Sklepom Sveta 2013/743/EU (10), v členih 2(2)(b) in (c), točki 1.6.2(d) dela II Priloge I in v točkah 7.5 in 7.8 dela III Priloge I navedenega sklepa; Uredbo (EU) št. 377/2014, v členu 8(2)(b) navedene uredbe, ki namenja 26,5 milijona EUR v tekočih cenah. Skupna finančna sredstva za izvajanje ciljev okvira podpore za SST, zlasti povezovanja obstoječih sredstev v mreže, predvidoma znašajo 70 milijonov EUR. Glede na podobnost ciljev tega sklepa s tistimi iz navedenih programov bi se lahko ukrepi, vzpostavljeni s tem sklepom, financirali iz navedenih programov, pri čemer se zagotovi popolna skladnost z njihovim temeljnim aktom.
(25)
Da se zagotovi sprejemljiva raven evropske avtonomnosti pri dejavnostih SST, bi bilo morda treba sprejeti temeljni akt za SST v smislu Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (11). Tako možnost bi morali preučiti ob vmesnem pregledu sedanjega večletnega finančnega okvira.
(26)
Zaradi občutljive narave SSA bi morale biti sodelujoče države članice še naprej odgovorne za obratovanje senzorjev in obdelavo podatkov, ki so pogoj za zagotavljanje storitev SST. Za nacionalna sredstva SST bodo še naprej odgovorne države članice, ki so odgovorne za nadzor in obratovanje teh naprav -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Vzpostavitev okvira
Ta sklep vzpostavlja okvir podpore za nadzor in spremljanje v vesolju (v nadaljnjem besedilu: SST).
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.
„vesoljski objekt“ pomeni vsak umetni objekt v vesolju;
2.
„vesoljsko plovilo“ pomeni vsak vesoljski objekt, ki služi posebnemu namenu, vključno z aktivnimi umetnimi sateliti in zadnjimi stopnjami nosilnih raket;
3.
„vesoljski odpadki“ pomenijo vse vesoljske objekte, vključno z vesoljskimi plovili ali njihovimi deli in elementi, ki krožijo v Zemljini orbiti ali ponovno vstopajo v Zemljino atmosfero, ki ne delujejo ali se ne uporabljajo več za noben poseben namen, vključno z deli raket ali umetnih satelitov ali neaktivnimi umetnimi sateliti;
4.
„senzor SST“ pomeni napravo ali kombinacijo naprav, kot so zemeljski ali vesoljski radarji in teleskopi, ki lahko meri fizikalne parametre, povezane z vesoljskimi objekti, kot so velikost, lokacija in hitrost;
5.
„podatki SST“ pomenijo fizikalne parametre vesoljskih objektov, ki jih pridobijo senzorji SST, ali parametre orbite vesoljskih objektov, ki izhajajo iz opazovanj senzorjev SST;
6.
„informacije SST“ pomenijo obdelane podatke SST, ki so takoj na voljo in pomembni za prejemnika.
Člen 3
Cilji okvira podpore za SST
1. Splošni cilj okvira podpore za SST je prispevati k dolgoročni razpoložljivosti evropske in nacionalne vesoljske infrastrukture, naprav in storitev, ki so bistvene za varnost gospodarstev, družb in državljanov v Evropi.
2. Posebni cilji okvira podpore za SST so:
(a)
ocena in zmanjšanje tveganj v zvezi s trki pri obratovanju evropskih vesoljskih plovil v orbiti ter, kar upravljavcem vesoljskih plovil omogoča učinkovitejše načrtovanje in izvajanje ukrepov za zmanjšanje tveganja;
(b)
zmanjšanje tveganj, povezanih z izstrelitvijo evropskih vesoljskih plovil;
(c)
opazovanje nenadzorovanih ponovnih vstopov vesoljskih plovil ali vesoljskih odpadkov v Zemljino atmosfero ter natančnejše in učinkovitejše zgodnje opozarjanje, da bi tako povečali varnost državljanov Unije in omilili morebitno škodo na zemeljski infrastrukturi;
(d)
preprečevanje širjenja vesoljskih odpadkov.
Člen 4
Ukrepi, ki jih podpira okvir podpore za SST
1. Da bi uresničili cilje iz člena 3, se z okvirom podpore za SST podpirajo naslednji ukrepi za vzpostavitev zmogljivosti SST na evropski ravni, pri čemer je zagotovljena ustrezna raven evropske avtonomnosti:
(a)
vzpostavitev in izvajanje funkcije senzorjev, ki jo sestavlja mreža zemeljskih in/ali vesoljskih senzorjev v državi članici, vključno z nacionalnimi senzorji, razvitimi v okviru ESA, za opazovanje vesoljskih objektov in sledenje tem objektom ter pripravo zbirke s tem povezanih podatkov;
(b)
vzpostavitev in izvajanje funkcije za obdelavo in analizo podatkov SST na nacionalni ravni z namenom zagotavljanja informacij in storitev SST, ki bi bile dane na voljo funkciji zagotavljanja storitev SST;
(c)
vzpostavitev funkcije zagotavljanja storitev SST, opredeljenih v členu 5(1), subjektom iz člena 5(2).
2. Okvir podpore za SST ne zajema razvoja novih senzorjev SST.
Člen 5
Storitve SST
1. Storitve SST iz člena 4 so civilne narave. Zajemajo naslednje storitve:
(a)
oceno tveganja trka med vesoljskimi plovili ali med vesoljskim plovilom in vesoljskimi odpadki ter pripravo opozoril za preprečevanje trkov med fazo izstrelitve, fazo vstopa v orbito, fazo obratovanja v orbiti in fazo prenehanja misije potovanj v vesolje;
(b)
zaznavanje in opredelitev razpadanja na dele, razbitij ali trkov v orbiti;
(c)
oceno tveganja nenadzorovanega ponovnega vstopa vesoljskih objektov in vesoljskih odpadkov v Zemljino atmosfero ter pripravo s tem povezanih informacij, vključno z oceno časa in verjetne lokacije morebitnega trka.
2. Storitve SST se zagotavljajo:
(a)
vsem državam članicam;
(b)
Svetu;
(c)
Komisiji;
(d)
ESZD;
(e)
javnim in zasebnim lastnikom in upravljavcem vesoljskih plovil ter
(f)
javnim organom, ki delujejo na področju civilne zaščite.
Storitve SST se zagotavljajo v skladu z določbami o uporabi in izmenjavi podatkov SST in informacij iz člena 9.
3. Sodelujoče države članice, Komisija in po potrebi SATCEN niso odgovorni za:
(a)
kakšno koli škodo, ki je posledica pomanjkanja ali prekinitve zagotavljanja storitev SST;
(b)
zamude pri zagotavljanju storitev SST;
(c)
kakršne koli netočnosti informacij, ki se zagotovijo prek storitev SST, ali
(d)
kakršne koli ukrepe, sprejete na podlagi zagotovljenih storitev SST.
Člen 6
Vloga Komisije
1. Komisija:
(a)
upravlja okvir podpore za SST in zagotavlja njegovo izvajanje;
(b)
sprejme potrebne ukrepe za določitev, nadzor, zmanjšanje in spremljanje tveganj, povezanih z okvirom podpore za SST;
(c)
po potrebi zagotovi posodabljanje zahtev uporabnikov SST;
(d)
opredeli splošne smernice za upravljanje okvira podpore za SST, zlasti za lažjo vzpostavitev in delovanje konzorcija iz člena 7(3);
(e)
v skladu s členom 7 in če je to primerno, spodbuja najširšo možno udeležbo držav članic.
2. Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih vzpostavi načrt za usklajevanje in zadevne tehnične ukrepe za dejavnosti okvira podpore za SST. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(2).
3. Komisija pravočasno in ustrezno obvešča Evropski parlament in Svet o vsem, kar se nanaša na izvajanje okvira podpore za SST, zlasti da bi zagotovila preglednost in jasnost glede:
(a)
okvirnih prispevkov in različnih virov financiranja Unije;
(b)
sodelovanja v okviru podpore za SST in ukrepih, podprtih s tem okvirom;
(c)
napredka pri povezovanju sredstev SST držav članic v mreže in zagotavljanju storitev SST;
(d)
izmenjave in uporabe informacij SST.
Člen 7
Sodelovanje držav članic
1. Država članica, ki želi sodelovati pri izvajanju ukrepov iz člena 4, Komisiji predloži vlogo, v kateri dokaže izpolnjevanje naslednjih meril:
(a)
da ima v lasti ali dostop do:
(i)
ustreznih senzorjev SST, ki so že vzpostavljeni ali se razvijajo, ter tehničnih in človeških virov za obratovanje teh senzorjev ali
(ii)
ustreznih zmogljivosti za operativno analizo in obdelavo podatkov, posebej namenjenih za SST;
(b)
da ima vzpostavljen akcijski načrt za izvajanje ukrepov iz člena 4, vključno z načini sodelovanja z drugimi državami članicami.
2. Komisija sprejme izvedbene akte o postopkih za predložitev vlog in izpolnjevanju meril iz odstavka 1 s strani držav članic. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(2).
3. Vse države članice, ki izpolnjujejo merila iz odstavka 1, določijo nacionalni organ, ki jih zastopa. Določeni nacionalni organi sestavljajo konzorcij in sklenejo dogovor iz člena 10.
4. Komisija na svojem spletnem mestu objavi in posodablja seznam sodelujočih držav članic.
5. Sodelujoče države članice so odgovorne za obratovanje senzorjev, obdelavo podatkov in izvajanje podatkovne politike. Sodelujoče države članice še naprej v celoti nadzirajo svoja sredstva.
Člen 8
Vloga Satelitskega centra Evropske unije
Satelitski center Evropske unije (SATCEN) lahko sodeluje s konzorcijem, ki se ustanovi na podlagi člena 7(3). V tem primeru s sodelujočimi državami članicami sklene potrebne operativne dogovore.
Člen 9
Podatki SST in informacije SST
Za uporabo in izmenjavo informacij SST, ki jih objavi konzorcij, ter za uporabo podatkov SST v okviru okvira podpore za SST za izvajanje ukrepov iz člena 4, veljajo naslednja pravila:
(a)
prepreči se nepooblaščeno razkritje podatkov in informacij, pri tem pa hkrati zagotovi učinkovito izvajanje operacij in čim širša uporaba pridobljenih informacij;
(b)
zagotovi se varovanje podatkov SST;
(c)
informacije in storitve SST se prejemnikom storitev SST, opredeljenih v členu 5(2), dajo na razpolago glede na potrebo po seznanitvi z njimi v skladu z navodili in varnostnimi pravili avtorja informacij ter lastnika zadevnega vesoljskega objekta.
Člen 10
Usklajevanje operativnih dejavnosti
Določeni nacionalni organi, ki sestavljajo konzorcij iz člena 7(3), sklenejo dogovor, ki določa pravila in mehanizme za njihovo sodelovanje pri izvajanju ukrepov iz člena 4. Ta dogovor zajema zlasti določbe o:
(a)
uporabi in izmenjavi informacij SST, pri čemer se upoštevajo potrjena priporočila z naslovom „Podatkovna politika za spremljanje razmer v vesolju - priporočila o varnostnih vidikih“;
(b)
vzpostavitvi strukture za obvladovanje tveganja za zagotovitev izvajanja določb o uporabi in varni izmenjavi podatkov SST in informacij SST;
(c)
sodelovanju s SATCEN za izvedbo ukrepa iz člena 4(1)(c).
Člen 11
Spremljanje in ocenjevanje
1. Komisija spremlja izvajanje okvira podpore za SST.
2. Komisija do 1. julija 2018 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju okvira podpore za SST, v katerem preveri uresničevanje ciljev tega sklepa z vidika rezultatov in učinkov, učinkovitosti uporabe virov ter evropske dodane vrednosti.
Temu poročilu so lahko po potrebi priloženi predlogi za spremembe, vključno z možnostjo temeljnega akta za SST v smislu Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
Člen 12
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
Člen 13
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 14
Ta sklep je naslovljen na države članice.
V Strasbourgu, 16. aprila 2014