NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2015/323
ze dne 2. března 2015
o finančním nařízení pro 11. Evropský rozvojový fond
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii a Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na Dohodu o partnerství mezi členy skupiny afrických, karibských a tichomořských států na jedné straně a Evropským společenstvím a jeho členskými státy na straně druhé (1), v platném znění (dále jen „dohoda o partnerství AKT-EU“),
s ohledem na Vnitřní dohodu mezi zástupci vlád členských států Evropské unie zasedajícími v Radě o financování pomoci Evropské unie v rámci víceletého finančního rámce na období 2014-2020 podle dohody o partnerství AKT-EU a o přidělení finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část čtvrtá Smlouvy o fungování Evropské unie (2) (dále jen „vnitřní dohoda“), a zejména na čl. 10 odst. 2 uvedené dohody,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Účetního dvora (3),
s ohledem na stanovisko Evropské investiční banky,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Je třeba vymezit podrobná pravidla pro platby příspěvků členských států do 11. Evropského rozvojového fondu (ERF), jenž byl zřízen vnitřní dohodou.
(2)
Ve vztahu k 11. ERF je třeba stanovit podmínky výkonu pravomocí Účetního dvora.
(3)
Je třeba vymezit podrobná pravidla, jimiž se bude řídit čerpání 11. ERF, zejména pokud jde o použitelné zásady, o vytváření jeho zdrojů, účastníky finančních operací a subjekty pověřené úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu, dále pokud jde o rozhodnutí o financování, závazky a platby, druhy financování včetně zadávání veřejných zakázek, grantů, finančních nástrojů a svěřenských fondů Unie, dále pokud jde o předkládání účetní závěrky a účetnictví, o externí audit Účetního dvora a absolutorium udělované Evropským parlamentem, jakož i o investiční facilitu spravovanou Evropskou investiční bankou (EIB).
(4)
V zájmu zjednodušení a jednotnosti by mělo být toto nařízení v maximální možné míře sladěno s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (4) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (5). Toto sladění, jehož by mělo být dosaženo pomocí přímých odkazů na uvedená nařízení, by mělo na straně jedné umožnit snadno identifikovat specifika čerpání 11. ERF a na druhé straně by mělo omezit různorodost pravidel financování Unie v oblasti vnější činnosti, která vytváří zbytečnou zátěž pro příjemce, Komisi i další zúčastněné aktéry.
(5)
Je třeba připomenout, že rámec čerpání 11. ERF tvoří kromě tohoto nařízení i další nástroje, totiž dohoda o partnerství AKT-EU, a zejména její příloha IV, vnitřní dohoda, rozhodnutí Rady 2013/755/EU (6) (dále jen „rozhodnutí o přidružení zámoří“) a nařízení Rady (EU) 2015/322 (7) (dále jen „prováděcí nařízení“).
(6)
Čerpání 11. ERF by se mělo řídit zásadami jednotnosti a správnosti rozpočtu, zúčtovací jednotky, univerzálnosti, specifikace, řádného finančního řízení a transparentnosti. S ohledem na víceletý charakter 11. ERF by se na tento fond neměla použít zásada ročního rozpočtu.
(7)
Za účelem zlepšení finančního řízení a prognózování 11. ERD by měly být použity rovněž zdroje na podpůrná opatření zaměřená na zlepšení dopadu programů 11. ERF podle článku 6 vnitřní dohody.
(8)
Pravidla o účastnících finančních operací, tedy o schvalující osobě a účetním, o pověření jiných osob plněním jejich úkolů a o jejich odpovědnosti by měla být sladěna s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, neboť Komisi je při čerpání 11. ERF svěřena tatáž výkonná pravomoc.
(9)
Je třeba stanovit podrobná pravidla, podle nichž pověřená schvalující osoba na straně Komise uzavře se skupinou afrických, karibských a tichomořských států (dále jen „státy AKT“) a se zámořskými zeměmi a územími potřebná ujednání, tak aby bylo zajištěno řádné provádění operací, a to v úzké spolupráci se schvalujícími osobami, které na celostátní, regionální, teritoriální či v rámci AKT vymezené úrovni určí daný stát AKT či daná zámořská země nebo území.
(10)
Pravidla nepřímého řízení, která se týkají i pověřování subjektů a osob úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu a příslušných podmínek a omezení, by měla být sladěna s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. V zájmu jednotného přístupu k financování vnější činnosti by mělo být stanoveno též ustanovení o dalším pověřování osob úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu, které by bylo obdobou úpravy v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (8). Toto nařízení by však mělo obsahovat zvláštní ustanovení o aktérech, kteří by dočasně jednali jako schvalující osoby na vnitrostátní úrovni, dále o pověření určitého poskytovatele služeb ze strany států AKT a zámořských zemí a území a o posílení ochrany finančních zájmů Unie v případě nepřímého řízení se státy AKT a se zámořskými zeměmi a územími.
(11)
Zdroje ERF sice nebudou spravovány v rámci sdíleného řízení, avšak toto nařízení by mělo umožnit, aby v rámci regionální spolupráce mezi státy AKT a zámořskými zeměmi a územími na straně jedné a nejvzdálenějšími regiony Unie na straně druhé mohl zdroje ERF a podporu z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) určenou pro nejvzdálenější regiony Unie spravovat tentýž subjekt, a to v souladu s tímto nařízením, pokud jde o zdroje ERF, a v rámci sdíleného řízení, pokud jde o EFRR.
(12)
V případech, kdy má čerpání 11. ERF provádět Komise, by měla být úprava rozhodnutí o financování sladěna s úpravou v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
(13)
Pravidla o závazcích by měla být sladěna s úpravou v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, s výjimkou předběžných závazků, které nejsou v rámci 11. ERF k dispozici. Dále by měly být prodlouženy lhůty, budou-li si to žádat akce prováděné v režimu nepřímého řízení ze strany států AKT nebo zámořských zemí a území.
(14)
Platební lhůty by měly odpovídat platebním lhůtám podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Pro případ, že státy AKT a zámořské země a území nebudou v režimu nepřímého řízení pověřeny prováděním plateb a že v důsledku toho bude platby příjemcům provádět nadále Komise, měla by být stanovena zvláštní ustanovení.
(15)
Různá prováděcí ustanovení o interním auditorovi, řádné správě a opravných prostředcích, systému informačních technologií, elektronickém předávání dokumentů, elektronické správě (e-Government), správních a finančních sankcích a o využívání ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů by měla být sladěna s úpravou v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Ochrana finančních zájmů Unie prostřednictvím správních sankcí by dále měla být posílena a upřesněna pro případy, kdy bude čerpání 11. ERF probíhat v režimu nepřímého řízení se státy AKT a se zámořskými zeměmi a územími.
(16)
Pravidla o zadávání veřejných zakázek, grantech, cenách a odbornících by měla být sladěna s úpravou v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Pravidla o finančních nástrojích a o svěřenských fondech Unie by měla být s uvedeným nařízením sladěna tak, aby zohledňovala povahu 11. ERF. Rozpočtová podpora poskytovaná zámořským zemím a územím by měla zohledňovat jejich institucionální vazby s příslušnými členskými státy.
(17)
Státy AKT a zámořské země a území by ve vhodných případech měly mít přístup ke krátkodobé technické pomoci a poradenství, jež členské státy, které přistoupily k Unii v návaznosti na proces transformace, obdržely v rámci programu TAIEX a s nimiž měly pozitivní zkušenost. Za účelem dlouhodobého využívání výhod této pomoci a poradenství by mělo být možné poskytnout vhodnou podporu střediskům znalostí a excelence, která se zabývají správou a reformami ve veřejném sektoru.
(18)
Pravidla pro předkládání účetní závěrky, účetnictví, externí audit a absolutorium by měla být obdobou úpravy v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, tak aby čerpání a podávání zpráv mohlo probíhat v jednotném rámci.
(19)
Je třeba stanovit podmínky, v souladu s nimiž bude některé zdroje 11. ERF spravovat EIB.
(20)
Ustanovení o kontrole, kterou bude nad zdroji 11. ERF spravovanými ze strany EIB vykonávat Účetní dvůr, by měla odrážet trojstrannou dohodu mezi Účetním dvorem, EIB a Komisí podle čl. 287 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.
(21)
Přechodná ustanovení by měla stanovit pravidla pro způsob, jakým má být naloženo se zůstatky a výnosy z předchozích Evropských rozvojových fondů a jakým má být toto nařízení uplatňováno na zbývající operace, které v jejich rámci dosud probíhají.
(22)
V zájmu včasného naplánování a provedení programů 11. ERF by toto nařízení mělo vstoupit v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
ČÁST PRVNÍ
HLAVNÍ USTANOVENÍ
HLAVA I
Předmět a oblast působnosti a obecná ustanovení
Článek 1
Oblast působnosti
Toto nařízení stanoví pravidla, jimiž se řídí finanční správa zdrojů 11. Evropského rozvojového fondu a předkládání a audit jeho účetní závěrky.
Článek 2
Vztah k nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012
1. Není-li výslovně stanoveno jinak, má se za to, že přímé odkazy na ustanovení nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, které jsou v tomto nařízení uvedeny, zahrnují též odkazy na související ustanovení nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
2. U odkazů na použitelná ustanovení nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, které jsou uvedeny v tomto nařízení, se nemá za to, že zahrnují i procesní ustanovení, která nejsou pro 11. ERF relevantní, zejména ta, která se týkají zmocnění přijímat akty v přenesené pravomoci.
3. Vnitřní odkazy v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 ani v nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 nezakládají nepřímou použitelnost ustanovení, na něž je odkazováno, na 11. ERF.
4. Pojmy používané v tomto nařízení mají tentýž význam, jaký mají podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, s výjimkou definic uvedených v čl. 2 písm. a) až e) uvedeného nařízení.
Pro účely tohoto nařízení jsou však následující pojmy nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 vymezeny takto:
a)
„rozpočtem“ se rozumí „11. ERF“ a „rozpočtovým“ se rozumí „vztahující se k 11. ERF“;
b)
„rozpočtovým závazkem“ se rozumí „finanční závazek“;
c)
„orgánem“ se rozumí „Komise“;
d)
„prostředky“ či „operačními prostředky“ se rozumí „zdroje 11. ERF“;
e)
„rozpočtovou položkou“ se rozumí „příděl“;
f)
„základním právním aktem“ se v závislosti na kontextu rozumí vnitřní dohoda, rozhodnutí o přidružení zámoří nebo prováděcí nařízení;
g)
„třetí zemí“ se rozumí přijímající země či území, které spadají do oblasti zeměpisné působnosti 11. ERF.
5. Výklad tohoto nařízení musí sledovat účel zachování vnitřní provázanosti s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012, není-li takový výklad neslučitelný se specifiky 11. ERF, která stanoví dohoda o partnerství AKT-EU, vnitřní dohoda, rozhodnutí o přidružení zámoří nebo prováděcí nařízení.
Článek 3
Lhůty, data a termíny
Na lhůty stanovené v tomto nařízení se použije nařízení Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 (9), není-li stanoveno jinak.
Článek 4
Ochrana osobních údajů
Tímto nařízením nejsou dotčeny požadavky směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (10) ani požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (11).
Použije se článek 29 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 týkající se informací o předávání osobních údajů pro účely auditu.
HLAVA II
Finanční zásady
Článek 5
Finanční zásady
Správa zdrojů 11. ERF se řídí níže uvedenými zásadami:
a)
jednotnost a správnost rozpočtu;
b)
zúčtovací jednotka;
c)
univerzálnost;
d)
specifikace;
e)
řádné finanční řízení;
f)
transparentnost.
Rozpočtový rok začíná 1. ledna a končí 31. prosince.
Článek 6
Zásada jednotnosti a správnosti rozpočtu
Příjem lze vybrat nebo výdaj uskutečnit pouze tehdy, je-li u ERF zaúčtován.
Použije se čl. 8 odst. 2 a 3 a čl. 8 odst. 4 první pododstavec nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 7
Zásada zúčtovací jednotky
Článek 19 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 týkající se používání eura se použije obdobně.
Článek 8
Zásada univerzálnosti
Aniž je dotčen článek 9 tohoto nařízení, celkové příjmy pokrývají celkové odhadované platby.
Všechny příjmy a výdaje se vykazují v plné výši bez jakýchkoli vzájemných zápočtů; tím není dotčeno použití článku 23 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, který se týká pravidel pro odečty a úpravy v důsledku kurzových rozdílů.
O příjmy uvedené v čl. 9 odst. 2 písm. c) tohoto nařízení se však automaticky sníží platby provedené na základě závazku, z nějž tyto příjmy plynou.
Unie si nesmí brát půjčky v rámci 11. ERF.
Článek 9
Účelově vázané příjmy
1. Na financování specifických výdajů se použijí účelově vázané příjmy.
2. Účelově vázané příjmy jsou tyto:
a)
finanční příspěvky členských států a třetích zemí, v obou případech včetně jejich veřejných agentur, finanční příspěvky právnických a fyzických osob a finanční příspěvky mezinárodních organizací, které jsou určeny na vymezené projekty a programy vnější pomoci financované Unií a spravované Komisí nebo EIB jejich jménem v souladu s článkem 10 prováděcího nařízení;
b)
příjmy určené na zvláštní účely, například příjmy z nadací, podpor, darů a odkazů;
c)
příjmy plynoucí ze zpětného získání neoprávněně vyplacených částek v návaznosti na jejich inkaso;
d)
příjmy z úrokových výnosů z plateb předběžného financování, s výhradou čl. 8 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
e)
splátky a příjmy z finančních nástrojů podle čl. 140 odst. 6 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
f)
příjmy z následné úhrady daní podle čl. 23 odst. 3 písm. b) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Z účelově vázaných příjmů uvedených v odst. 2 písm. a) a b) jsou financovány výdaje, které určí dárce, za předpokladu, že Komise tyto příjmy akceptuje.
Z účelově vázaných příjmů uvedených v odst. 2 písm. e) a f) jsou financovány výdaje podobné výdajům, s jejichž pomocí byly tyto příjmy generovány.
4. Ustanovení čl. 184 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se použije obdobně.
5. Na účelově vázané příjmy uvedené v odst. 2 písm. b) tohoto článku se použije čl. 22 odst. 1 a 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 týkající se darovaných částek. Pokud jde o čl. 22 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, přijetí darované částky podléhá schválení Rady.
6. Jakmile Komise účelově vázané příjmy obdrží, jsou jim odpovídající zdroje 11. ERF poskytovány automaticky. V případě účelově vázaných příjmů podle odst. 2 písm. a) má však stejný účinek jako poskytnutí zdrojů 11. ERF též odhad pohledávek, je-li dohoda s členským státem vyjádřena v eurech; platby lze na základě těchto příjmů provádět až poté, co byly tyto příjmy obdrženy.
Článek 10
Zásada specifikace
Zdroje 11. ERF jsou určeny na zvláštní účely příslušných států AKT a zámořských zemí a území a podle hlavních nástrojů spolupráce.
Pro státy AKT jsou tyto nástroje vymezeny ve finančním protokolu v příloze Ic dohody o partnerství AKT-EU. Při určování účelu použití zdrojů (orientačních přídělů) se vychází též z ustanovení vnitřní dohody a prováděcího nařízení a přihlíží se ke zdrojům vyhrazeným na podpůrné výdaje spojené s programováním a plněním podle článku 6 vnitřní dohody.
Pro zámořské země a území jsou tyto nástroje vymezeny v části čtvrté rozhodnutí o přidružení zámoří a v příloze II uvedeného rozhodnutí. Při určování účelu použití těchto zdrojů se přihlíží rovněž k nepřidělené rezervě podle čl. 3 odst. 3 uvedené přílohy a ke zdrojům určeným na studie nebo na opatření technické pomoci podle čl. 1 odst. 1 písm. c) uvedené přílohy.
Článek 11
Zásada řádného finančního řízení
1. Použije se čl. 30 odst. 1 a 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 týkající se zásad hospodárnosti, účinnosti a účelnosti. Aniž je dotčen odst. 3 písm. a) tohoto článku, článek 18 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 se nepoužije.
2. Musí být stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle. Dosahování těchto cílů je sledováno pomocí ukazatelů výkonnosti.
3. Ke zkvalitnění rozhodovacího procesu, zejména s cílem odůvodnit a upřesnit stanovení příspěvků hrazených členskými státy podle článku 21 tohoto nařízení, je nutno provádět tato hodnocení:
a)
před použitím zdrojů 11. ERF musí být plánovaná operace nejprve vyhodnocena ex ante s tím, že předmětem tohoto hodnocení jsou faktory uvedené v čl. 18 odst. 1 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
b)
operace je podrobena hodnocení ex post s cílem zajistit, aby zamýšlené výsledky odpovídaly vynaloženým prostředkům.
4. Druhy financování upravené v hlavě VIII tohoto nařízení a způsoby čerpání upravené v článku 17 tohoto nařízení jsou voleny podle toho, nakolik jsou schopny dosáhnout konkrétních cílů akce a přinášet výsledky, přičemž se zohledňují zejména náklady na kontrolní opatření, administrativní zátěž a očekávané riziko nedodržení pravidel. V případě grantů je třeba zvážit použití paušálních částek, sazeb paušálního financování a jednotkových nákladů.
Článek 12
Vnitřní kontrola
Použije se článek 32 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 13
Zásada transparentnosti
1. Čerpání 11. ERF a předkládání účetní závěrky se řídí zásadou transparentnosti.
2. Roční výkaz závazků, plateb a ročního objemu výzev k poskytnutí příspěvků podle článku 7 vnitřní dohody je zveřejňován v Úředním věstníku Evropské unie.
3. Aniž je dotčen článek 4 tohoto nařízení, použije se čl. 35 odst. 2 první pododstavec a čl. 35 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, které se týkají zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků a dalších informací. Je-li příjemcem fyzická osoba, pak se pro účely čl. 21 odst. 2 druhého pododstavce nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 pojmem „lokalita“ rozumí v případě potřeby ekvivalent regionu úrovně NUTS 2.
4. Akce financované z 11. ERF lze provádět v režimu souběžného nebo společného spolufinancování.
V případě souběžného spolufinancování je akce rozdělena do několika zřetelně odlišitelných dílčích složek, z nichž každou financuje jiný partner, který zajišťuje spolufinancování takovým způsobem, že konečné použití finančních prostředků lze vždy identifikovat.
V případě společného spolufinancování sdílejí partneři, kteří zajišťují spolufinancování, celkové náklady na akci a zdroje se slučují takovým způsobem, že u konkrétní činnosti prováděné v rámci akce již zdroj finančních prostředků identifikovat nelze. V takových případech musí být následné zveřejnění grantů a smluv o veřejných zakázkách, které je vyžadováno čl. 35 odst. 2 prvním pododstavcem a čl. 35 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, v souladu s pravidly případného pověřeného subjektu.
5. Při poskytování finanční pomoci Komise v příslušných případech přijme všechna nezbytná opatření, aby zajistila viditelnost této finanční pomoci Unie. S výjimkou řádně odůvodněných případů to zahrnuje uložení povinnosti zajistit uvedenou viditelnost příjemcům finančních prostředků Unie. Komise sleduje plnění této povinnosti příjemci.
HLAVA III
Zdroje 11. ERF a jejich správa
Článek 14
Původ zdrojů 11. ERF
Zdroje 11. ERF sestávají ze stropu uvedeného v čl. 1 odst. 2, 4 a 6 vnitřní dohody, z finančních prostředků uvedených v čl. 1 odst. 9 uvedené dohody a z dalších účelově vázaných příjmů uvedených v článku 9 tohoto nařízení.
Článek 15
Struktura 11. ERF
Příjmy a výdaje 11. ERF jsou klasifikovány podle svého druhu či podle použití, na něž jsou účelově vázány.
Článek 16
Čerpání 11. ERF v souladu se zásadou řádného finančního řízení
1. Komise přebírá úkoly Unie stanovené v článku 57 dohody o partnerství AKT-EU a v rozhodnutí o přidružení zámoří. Za tímto účelem plní výdaje a příjmy 11. ERF v souladu s ustanoveními této části a části třetí tohoto nařízení na vlastní odpovědnost a za dodržení limitů, jež jsou pro zdroje tohoto fondu stanoveny.
2. Členské státy spolupracují s Komisí tak, aby byly zdroje 11. ERF využívány v souladu se zásadou řádného finančního řízení.
Článek 17
Způsoby čerpání fondu
1. Použijí se články 56 a 57 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. S výhradou odstavců 3 až 5 tohoto článku se použijí pravidla o způsobech plnění stanovená v části první hlavě IV kapitole 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a články 188 a 193 uvedeného nařízení. Nepoužijí se však čl. 58 odst. 1 písm. b) a článek 59 uvedeného nařízení, které se týkají sdíleného řízení s členskými státy.
3. Pověřené subjekty jsou povinny zajistit soulad s vnější politikou Unie a jsou oprávněny pověřit úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu jiné subjekty, a to za podmínek, které jsou rovnocenné podmínkám, jež platí pro Komisi. Každým rokem jsou povinny splnit povinnosti podle čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. K výroku auditora, který je předkládán do jednoho měsíce od předložení zprávy a prohlášení řídícího subjektu, Komise přihlíží pro účely získání jistoty.
Mezinárodní organizace uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodu ii) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a subjekty členských států uvedené v čl. 58 odst. 1 písm. c) bodech v) a vi) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 pověřené Komisí mohou rovněž pověřit úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu neziskové organizace s odpovídající provozní a finanční kapacitou za stejných podmínek, jaké platí pro Komisi.
Státy AKT a zámořské země a území mohou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřit též své útvary nebo soukromoprávní subjekty na základě smlouvy o poskytování služeb. Tyto subjekty musí být vybrány otevřeným, transparentním, přiměřeným a nediskriminačním postupem, v němž je vyloučen střet zájmů. Podmínky této smlouvy o poskytování služeb stanoví finanční dohoda.
4. Je-li 11. ERF čerpán v režimu nepřímého řízení se státy AKT nebo se zámořskými zeměmi a územími, je Komise, aniž jsou dotčeny povinnosti států AKT nebo zámořských zemí a území jakožto veřejných zadavatelů:
a)
povinna v případě potřeby inkasovat dlužné částky od příjemců podle článku 80 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, a to i formou rozhodnutí, které je podkladem pro výkon rozhodnutí za podmínek podle článku 299 Smlouvy o fungování EU;
b)
oprávněna, vyžadují-li to okolnosti, uložit správní nebo finanční sankce za podmínek podle článku 109 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Finanční dohoda musí obsahovat ustanovení o spolupráci, kterou za tímto účelem budou Komise a státy AKT nebo zámořské země a území vyvíjet.
5. Finanční pomoc Unie lze poskytnout formou příspěvků do mezinárodních, regionálních a vnitrostátních fondů, například fondů, jež založí nebo spravují EIB, členské státy, partnerské země a regiony či mezinárodní organizace k tomu, aby přilákaly ke společnému financování více dárců, nebo lze tuto pomoc poskytnout formou příspěvků do fondů zřízených jedním nebo více dárci za účelem společného provádění projektů.
V případě potřeby bude podporován reciproční přístup finančních institucí Unie k finančním nástrojům, které zřídily jiné organizace.
HLAVA IV
Účastníci finančních operací
Článek 18
Obecná ustanovení o účastnících finančních operací a jejich odpovědnosti
1. Jednotlivým účastníkům finančních operací poskytne Komise zdroje nezbytné k plnění jejich povinností a listinu podrobně popisující jejich úkoly, práva a povinnosti.
2. Použije se článek 64 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 ohledně oddělení funkcí.
3. Ustanovení části první hlavy IV kapitoly 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 o odpovědnosti účastníků finančních operací se použijí obdobně.
Článek 19
Schvalující osoba
1. Použijí se články 65, 66 a 67 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, které se týkají schvalující osoby, jejích pravomocí a povinností, resp. pravomocí a povinností vedoucích delegací Unie.
Výroční zpráva o činnosti uvedená v čl. 66 odst. 9 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 obsahuje ve formě přílohy tabulky znázorňující celkové závazky, účelově vázané prostředky a platby provedené během rozpočtového roku a souhrnné součty od otevření příslušného ERF v členění podle přidělených prostředků, země, území, regionu nebo subregionu.
2. Jestliže se příslušná schvalující osoba na straně Komise dozví o potížích při provádění postupů spojených se správou zdrojů 11. ERF, naváže - v součinnosti se schvalující osobou jmenovanou na celostátní, regionální, teritoriální či v rámci AKT vymezené úrovni - kontakty potřebné k nápravě situace a podnikne veškeré potřebné kroky. V případě, že schvalující osoba jmenovaná na celostátní, regionální, teritoriální či v rámci AKT vymezené úrovni nevykonává nebo není s to vykonávat funkce, které jí jsou v rámci dohody o partnerství AKT-EU nebo rozhodnutí o přidružení zámoří svěřeny, může na dočasnou dobu na její místo nastoupit a jejím jménem jednat příslušná schvalující osoba na straně Komise. V takovém případě má Komise nárok na finanční náhradu za takto vzniklou administrativní zátěž navíc, která se poskytuje z prostředků přidělených danému státu AKT nebo zámořské zemi či území.
Článek 20
Účetní
1. Účetním 11. ERF je účetní Komise.
2. Použije se článek 68, s výjimkou odst. 1 druhého pododstavce uvedeného článku, a článek 69 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, které se týkají pravomocí a povinností účetního a pověření jiné osoby výkonem jeho pravomocí. Ustanovení článku 54, čl. 57 odst. 3, čl. 58 odst. 5 druhého pododstavce a čl. 58 odst. 6 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 se nepoužijí.
HLAVA V
Příjmové operace
Článek 21
Roční příspěvek a jeho splátky
1. V souladu s článkem 7 vnitřní dohody se strop ročního příspěvku na rok n+2 a roční příspěvek na rok n+1, jakož i jejich úhrada ve třech splátkách, určují postupem podle odstavců 2 až 7 tohoto článku.
Splátky, které má jednotlivý členský stát uhradit, se stanoví tak, aby proporcionálně odpovídaly příspěvkům tohoto členského státu do 11. ERF, které jsou vymezeny v čl. 1 odst. 2 vnitřní dohody.
2. Do 15. října roku n předloží Komise návrh obsahující:
a)
strop ročního příspěvku na rok n+2,
b)
roční příspěvek na rok n+1,
c)
výši první splátky příspěvku na rok n+1,
d)
orientační nezávaznou prognózu očekávaných ročních objemů příspěvků na roky n+3 a n+4, založenou na statistickém přístupu.
Rada o návrhu rozhodne do 15. listopadu roku n.
Členské státy uhradí první splátku příspěvku na rok n+1 do 21. ledna roku n+1.
3. Do 15. června roku n+1 předloží Komise návrh obsahující:
a)
výši druhé splátky příspěvku na rok n+1,
b)
revidovanou výši ročního příspěvku na rok n+1, která odpovídá skutečné výši potřeb, pokud se podle čl. 7 odst. 3 vnitřní dohody roční příspěvek liší od skutečných potřeb.
Rada o tomto návrhu rozhodne nejpozději 21 kalendářních dní po jeho předložení Komisí.
Členské státy uhradí druhou splátku nejpozději 21 kalendářních dní po přijetí rozhodnutí Rady.
4. Do 15. června roku n+1 Komise - s přihlédnutím k prognózám EIB k řízení a fungování investiční facility, včetně úrokových subvencí, jež EIB poskytuje - vypracuje a předloží Radě výkaz závazků, plateb a ročního objemu výzev k poskytnutí příspěvků, které bylo provedeno v roce n a které je plánováno na roky n+1 a n+2. Komise poskytne údaje o ročních výších příspěvků podle jednotlivých členských států, jakož i o částce, která se má ještě uhradit z ERF, s rozlišením mezi podíly EIB a Komise. Výše částek na roky n+1 a n+2 je stanovena na základě schopnosti skutečně poskytnout navrhovaný objem zdrojů, přičemž se vyvine snaha zabránit výrazným rozdílům mezi jednotlivými roky, jakož i značným zůstatkům na konci roku.
5. Do 10. října roku n+1 předloží Komise návrh obsahující:
a)
výši třetí splátky příspěvku na rok n+1,
b)
revidovanou výši ročního příspěvku na rok n+1, která odpovídá skutečné výši potřeb, pokud se podle čl. 7 odst. 3 vnitřní dohody roční příspěvek liší od skutečných potřeb.
Rada o tomto návrhu rozhodne nejpozději 21 kalendářních dní po jeho předložení Komisí.
Členské státy uhradí třetí splátku nejpozději 21 kalendářních dní po přijetí rozhodnutí Rady.
6. Součet splátek, které se vážou k určitému roku, nesmí překročit výši ročního příspěvku, který byl na tento rok určen. Výše ročního příspěvku nesmí překročit strop určený pro daný rok. Strop nelze navýšit, s výjimkou případů podle čl. 7 odst. 4 vnitřní dohody. Případné navýšení stropu musí být uvedeno v návrzích podle odstavců 2, 3 a 5 tohoto článku.
7. U stropu ročního příspěvku, který má každý členský stát uhradit na rok n+2, u ročního příspěvku na rok n+1 a u splátek příspěvků musí být specifikována:
a)
částka spravovaná Komisí a
b)
částka spravovaná EIB, včetně úrokových subvencí.
Článek 22
Úhrada splátek
1. Výzvy k poskytnutí příspěvků využijí nejdříve částky vyčleněné na předchozí Evropské rozvojové fondy, a to v postupném pořadí.
2. Příspěvky členských států se vyjadřují v eurech a jsou hrazeny v eurech.
3. Příspěvek podle čl. 21 odst. 7 písm. a) převádí každý členský stát ve prospěch zvláštního účtu nazvaného „Evropská komise - Evropský rozvojový fond“ zřízeného u centrální banky daného členského státu nebo u jím určené finanční instituce. Částka těchto příspěvků se na těchto zvláštních účtech ponechává, dokud není potřeba provést platby. Komise se snaží provádět výběry ze zvláštních účtů takovým způsobem, aby stav zůstatků na těchto účtech vždy odpovídal poměru příspěvků podle čl. 1 odst. 2 písm. a) vnitřní dohody.
Příspěvek podle čl. 21 odst. 7 písm. b) tohoto nařízení převádí jednotlivé členské státy v souladu s čl. 53 odst. 1.
Článek 23
Úroky z neuhrazených částek příspěvků
1. Po uplynutí lhůt uvedených v čl. 21 odst. 2, 3 a 5 je dotčený členský stát povinen hradit úroky s tím, že se použijí tyto podmínky:
a)
úrokovou sazbou je sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, zveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná v první kalendářní den měsíce, v němž končí lhůta, zvýšená o dva procentní body. Za každý měsíc prodlení se tato sazba navyšuje o čtvrtinu procentního bodu;
b)
úroky jsou hrazeny za dobu uplynulou od kalendářního dne, který následuje po uplynutí lhůty splatnosti, až do dne zaplacení.
2. Pokud jde o příspěvek podle čl. 21 odst. 7 písm. a) tohoto nařízení, jsou úroky hrazeny ve prospěch některého z účtů uvedených v čl. 1 odst. 6 vnitřní dohody.
Pokud jde o příspěvek podle čl. 21 odst. 7 písm. b) tohoto nařízení, jsou úroky hrazeny ve prospěch investiční facility v souladu s čl. 53 odst. 1.
Článek 24
Čerpání nezaplacených příspěvků
Po skončení účinnosti finančního protokolu uvedeného v příloze Ic dohody o partnerství AKT-EU provedou Komise a EIB podle potřeby a v souladu s podmínkami tohoto nařízení čerpání té části příspěvků, kterou jsou členské státy stále povinny v souladu s článkem 21 tohoto nařízení zaplatit.
Článek 25
Ostatní příjmové operace
1. Použijí se články 77 až 79, čl. 80 odst. 1 a 2 a články 81 a 82 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, pokud jde o odhady a stanovení pohledávek, schválení inkasa, pravidla pro inkaso, promlčecí lhůtu a řešení pohledávek Unie na vnitrostátní úrovni. Inkaso lze provést rozhodnutím Komise, které je v souladu s článkem 299 Smlouvy o fungování EU podkladem pro výkon rozhodnutí.
2. S ohledem na čl. 77 odst. 3 a čl. 78 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je odkaz na vlastní zdroje nutno chápat jako odkaz na příspěvky členských států vymezené v článku 21 tohoto nařízení.
3. Na inkasované částky stanovené v eurech se použije čl. 83 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012. Na inkasované částky znějící na jinou měnu se uvedené ustanovení použije s tím, že použitou sazbou je sazba centrální banky země vydávající danou měnu, která je platná v první kalendářní den měsíce, v němž je vystaven inkasní příkaz.
4. S ohledem na čl. 84 odst. 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 je pro 11. ERF veden samostatný seznam nároků, který se přikládá ke zprávě podle čl. 44 odst. 2 tohoto nařízení.
5. Články 85 a 90 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 se nepoužijí.
HLAVA VI
Výdajové operace
Článek 26
Rozhodnutí o financování
Předtím, než jsou výdaje přiděleny na závazek, musí Komise přijmout rozhodnutí o financování.
Použije se článek 84 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, s výjimkou odstavce 2 uvedeného článku.
Článek 27
Pravidla, jimiž se řídí závazky
1. Použijí se článek 85, s výjimkou odst. 3 písm. c) uvedeného článku, články 86, 87, 185 a čl. 189 odst. 1 a 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, které se týkají závazků a provádění vnějších akcí. Ustanovení čl. 95 odst. 2, čl. 97 odst. 1 písm. a) a e) a článku 98 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 se nepoužijí.
2. S ohledem na použití čl. 189 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 lze lhůtu, v níž mají být uzavřeny individuální smlouvy a grantové dohody, kterými se provádí daná akce, prodloužit na dobu delší než tři roky ode dne uzavření finanční dohody v případě, že státy AKT a zámořské země a území pověří úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu podle čl. 17 odst. 3 tohoto nařízení vybrané subjekty.
3. Jsou-li zdroje 11. ERF spravovány v režimu nepřímého řízení se státy AKT nebo se zámořskými zeměmi a územími, je příslušná schvalující osoba poté, co akceptuje příslušné odůvodnění, oprávněna prodloužit dvouletou lhůtu uvedenou v čl. 86 odst. 5 třetím pododstavci nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a tříletou lhůtu uvedenou v čl. 189 odst. 2 druhém pododstavci uvedeného nařízení.
4. Po uplynutí prodloužených lhůt uvedených v odstavci 3 tohoto článku, resp. lhůt uvedených v čl. 86 odst. 5 třetím pododstavci a v čl. 189 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, se závazky na případné nevyužité zůstatky zruší.
5. Běh prodloužených lhůt uvedených v odstavci 3 tohoto článku a v čl. 86 odst. 5 třetím pododstavci a v čl. 189 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 lze pozastavit v případě, že jsou přijata opatření podle článků 96 a 97 dohody o partnerství AKT-EU.
6. Pro účely čl. 87 odst. 1 písm. c) a odst. 2 písm. b) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 jsou soulad a řádnost závazků posuzovány podle příslušných předpisů, zejména Smluv, dohody o partnerství AKT-EU, rozhodnutí o přidružení zámoří, vnitřní dohody, tohoto nařízení a všech aktů přijatých k provádění uvedených předpisů.
7. Jednotlivé právní závazky musí výslovně stanovit pravomoc Komise a Účetního dvora provádět ověřování a audit a v případě Evropského úřadu pro boj proti podvodům (OLAF) musí stanovit pravomoc provádět vyšetřování, a to na základě dokumentů i na místě a u všech příjemců, zhotovitelů, dodavatelů, poskytovatelů a subdodavatelů, kteří z 11. ERF obdrželi finanční prostředky.
Článek 28
Potvrzení, schválení a úhrada výdajů
Použijí se články 88, 89 a 90, s výjimkou odst. 4 druhého pododstavce uvedeného článku, a článek 91 a čl. 184 odst. 4 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 29
Lhůty pro platby
1. S výhradou odstavce 2 se na platby, které provádí Komise, použije článek 92 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Jsou-li zdroje 11. ERF spravovány v režimu nepřímého řízení se státy AKT nebo se zámořskými zeměmi a územími a provádí-li Komise jejich jménem platby, pak se lhůta uvedená v čl. 92 odst. 1 písm. b) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 použije na veškeré platby, které nejsou uvedeny v písmeni a) uvedeného ustanovení. Finanční dohoda musí obsahovat ustanovení nezbytná k zajištění včasné součinnosti na straně zadavatele.
3. Pohledávky z titulu prodlení s platbou, za kterou odpovídá Komise, jsou účtovány k tíži účtu nebo účtů uvedených v čl. 1 odst. 6 vnitřní dohody.
HLAVA VII
Různá prováděcí ustanovení
Článek 30
Interní auditor
Interním auditorem 11. ERF je interní auditor Komise. Použijí se články 99 a 100 nařízení (EU, Euratom) č. 996/2012.
Článek 31
Systémy informačních technologií, elektronické předávání dokumentů a elektronická správa
Články 93, 94 a 95 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, týkající se elektronického řízení operací a správy dokumentů, se na 11. ERF použijí obdobně.
Článek 32
Řádná správa a opravné prostředky
Použijí se články 96 a 97 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Článek 33
Využívání ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů
Pro účely čerpání 11. ERF je využívána ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů zřízená podle čl. 108 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, která obsahuje údaje o zájemcích, uchazečích, žadatelích a příjemcích, kteří se nacházejí v některé ze situací uvedených v článku 106, v čl. 109 odst. 1 prvním pododstavci písm. b) a v čl. 109 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení.
Ustanovení čl. 108 odst. 2 a 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a články 142 a 144 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 o využívání ústřední databáze vyloučených zájemců a uchazečů a o přístupu k této databázi se použijí obdobně.
S ohledem na čl. 108 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je čerpání 11. ERF předmětem finančních zájmů Unie.
Článek 34
Správní dohoda s Evropskou službou pro vnější činnost
K usnadnění správy zdrojů na podpůrné výdaje 11. ERF podle článku 6 vnitřní dohody, která je v gesci delegací Unie, může Evropská služba pro vnější činnost uzavřít s útvary Komise podrobné ujednání.
HLAVA VIII
Druhy financování
Článek 35
Obecná ustanovení o druzích financování
1. Pro účely poskytování finanční pomoci podle této hlavy může mít spolupráce mezi Unií na straně jedné a státy AKT a zámořskými zeměmi a územími na straně druhé mimo jiné tyto formy:
a)
třístranné dohody, jimiž Unie koordinuje s třetími zeměmi svou pomoc určitému státu AKT, zámořské zemi či území nebo určitému regionu;
b)
opatření administrativní spolupráce, jako jsou např. partnerství mezi institucemi veřejného sektoru, místními orgány, vnitrostátními veřejnoprávními subjekty nebo soukromoprávními subjekty pověřenými výkonem veřejné služby v členském státě či nejvzdálenějším regionu na straně jedné a obdobnými subjekty státu AKT či zámořské země nebo území či jejich regionu na straně druhé, jakož i opatření spolupráce se zapojením odborníků z veřejného sektoru, jež vysílají členské státy a jejich regionální a místní orgány;
c)
odborná podpora pro cílené budování kapacit a krátkodobá technická pomoc a poradenství ve státě AKT, v zámořské zemi či území nebo v jejich regionu a podpora udržitelných středisek znalostí a excelence, která se zabývají správou a reformami ve veřejném sektoru;
d)
příspěvky na náklady nezbytné ke zřízení a správě partnerství veřejného a soukromého sektoru;
e)
programy na podporu odvětvových politik, kterými Unie poskytuje státu AKT nebo zámořské zemi či území podporu pro určitý odvětvový program, nebo
f)
úrokové subvence v souladu s článkem 37.
2. Nad rámec druhů financování podle článků 36 až 42 lze finanční pomoc poskytovat též prostřednictvím:
a)
odpuštění dluhů v rámci mezinárodně sjednaných programů oddlužení;
b)
ve výjimečných případech prostřednictvím odvětvových a obecných programů na podporu dovozu, které mohou mít podobu:
-
odvětvových programů na podporu dovozu v naturáliích,
-
odvětvových programů na podporu dovozu, v jejichž rámci je poskytována zahraniční měna k financování dovozu v daném odvětví, nebo
-
obecných programů na podporu dovozu, v jejichž rámci je poskytována zahraniční měna k financování obecného dovozu širokého sortimentu produktů.
3. Finanční pomoc lze poskytnout též formou příspěvků do mezinárodních, regionálních a vnitrostátních fondů, například fondů, které založila či spravuje EIB, členské státy, státy AKT, zámořské země a území či regiony nebo mezinárodní organizace k tomu, aby přilákaly ke společnému financování více dárců, nebo lze tuto pomoc poskytnout formou příspěvků do fondů zřízených jedním nebo více dárci za účelem společného provádění projektů.
Ve vhodných případech je podporován reciproční přístup finančních institucí Unie k finančním nástrojům, které zřídily jiné organizace.
4. Při podpoře transformaci a reformám ve státech AKT a v zámořských zemích a územích Unie využívá získaných zkušeností a poznatků členských států a sdílí je.
Článek 36
Zadávání veřejných zakázek
1. Použije se článek 101 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, který definuje veřejné zakázky.
2. Veřejnými zadavateli pro účely tohoto nařízení jsou:
a)
Komise jménem a na účet jednoho či více států AKT nebo jedné či více zámořských zemí a území;
b)
subjekty a osoby uvedené v článku 185 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a pověřené příslušnými úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu.
3. Na veřejné zakázky, které jsou zadávány veřejnými zadavateli uvedenými v odstavci 2 tohoto článku nebo jménem těchto veřejných zadavatelů, se použijí ustanovení části první hlavy V kapitoly 1 a části druhé hlavy IV kapitoly 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, s výjimkou:
a)
článku 103, čl. 104 odst. 1 druhého pododstavce a článku 111 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
b)
čl. 127 odst. 3 a 4, článku 128, článků 134 až 137, čl. 139 odst. 3 až 6, čl. 148 odst. 4, čl. 151 odst. 2, článku 160, článku 164, čl. 260 věty druhé a článku 262 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
Na veřejné zakázky na nemovitosti se použije čl. 124 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012.
První pododstavec tohoto odstavce se nepoužije na veřejné zadavatele uvedené v odst. 2 písm. b) tohoto článku, pokud jim Komise na základě kontroly podle článku 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 povolí použít jejich vlastní zadávací řízení.
4. Na veřejné zakázky zadané Komisí na její vlastní účet, jakož i na prováděcí opatření v rámci pomoci na řešení krizí a civilní ochrany a operací humanitární pomoci se použijí ustanovení části první hlavy V nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
5. Nejsou-li dodrženy postupy podle odstavce 3, výdaje na příslušné operace nejsou způsobilé pro financování z 11. ERF.
6. Zadávací řízení podle odstavce 3 musí být upraveno ve finanční dohodě.
7. S ohledem na čl. 263 odst. 1 písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012:
a)
„předběžným oznámením“ se rozumí oznámení, kterým veřejný zadavatel dává orientačně na vědomí celkovou předpokládanou hodnotu a předmět veřejných zakázek a rámcových smluv, které má v úmyslu zadat v určitém rozpočtovém roce, s výjimkou veřejných zakázek, jež mají být zadány v rámci jednacího řízení bez předchozího uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení;
b)
„oznámením o zahájení zadávacího řízení“ se rozumí způsob, jakým mohou veřejní zadavatelé dát na vědomí svůj úmysl zahájit zadávací řízení na veřejnou zakázku či rámcovou smlouvu nebo zavést dynamický nákupní systém podle článku 131 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
c)
„oznámením o výsledku zadávacího řízení“ se rozumí oznámení, kterým jsou sdělovány výsledky zadávacího řízení v případě veřejných zakázek, rámcových smluv nebo veřejných zakázek na bázi dynamického nákupního systému.
Článek 37
Granty
1. S výhradou odstavců 2 a 3 tohoto článku se použijí ustanovení části první hlavy VI a článku 192 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Granty jsou přímé finanční příspěvky poskytované jako dary 11. ERF na financování:
a)
určité akce, jež má podpořit dosažení některého z cílů dohody o partnerství AKT-EU, rozhodnutí o přidružení zámoří nebo programu či projektu přijatého v souladu s uvedenou dohodou či rozhodnutím, nebo
b)
fungování subjektu, který sleduje cíl uvedený v písmeni a).
Grant ve smyslu písmene a) lze udělit subjektu uvedenému v čl. 208 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Při vymezování způsobu financování, druhu příspěvku, způsobů udělení a správních předpisů o řízení grantů v případě práce se zúčastněnými stranami ze států AKT a zámořských zemí a území Komise zohlední specifika těchto stran včetně jejich potřeb a kontextu, tak aby oslovila co nejširší spektrum těchto stran, co nejlépe reagovala na jejich potřeby a co nejúčinněji dosáhla cílů dohody o partnerství AKT-EU a rozhodnutí o přidružení zámoří. Podporovány budou zvláštní modality, například dohody o partnerství, finanční podpora třetím stranám, přímé udělování nebo výzvy k podávání návrhů s omezenou způsobilostí či jednorázové částky.
4. Granty ve smyslu tohoto nařízení nejsou:
a)
položky uvedené v čl. 121 odst. 2 písm. b) až f), h) a i) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
b)
finanční pomoc podle čl. 35 odst. 2 tohoto nařízení.
5. Články 175 a 177 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 se nepoužijí.
Článek 38
Ceny
Použije se část první hlava VII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, s výjimkou čl. 138 odst. 2 druhého pododstavce uvedeného nařízení.
Článek 39
Rozpočtová podpora
Použije se článek 186 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Obecná a odvětvová rozpočtová podpora Unie je založena na vzájemné odpovědnosti a sdílené oddanosti všeobecně platným hodnotám a je zaměřena na posílení smluvních partnerství mezi Unií na straně jedné a státy AKT a zámořskými zeměmi a územími na straně druhé v zájmu prosazování demokracie, lidských práv a právního státu, podpory udržitelného hospodářského růstu podporujícího začlenění a vymýcení chudoby.
Rozhodnutí o poskytnutí rozpočtové podpory musí vycházet ze strategií rozpočtové podpory schválených Unií, z vymezeného souboru kritérií způsobilosti a z pečlivého posouzení rizik a přínosů.
Jedním z klíčových faktorů ovlivňujících toto rozhodnutí musí být posouzení úsilí, dosažených výsledků a pokroku států AKT a zámořských zemí a území, pokud jde o demokracii, lidská práva a právní stát. Rozpočtovou podporu je nutno diferencovat, tak aby lépe odrážela politickou, hospodářskou a sociální situaci ve státech AKT a v zámořských zemích a územích s tím, že podpora musí též přihlížet k nestabilním situacím.
Při poskytování rozpočtové podpory Komise přesně vymezí její podmínky, sleduje jejich plnění, podporuje rozvíjení kapacit parlamentní kontroly a auditu, zvyšuje transparentnost a zlepšuje přístup veřejnosti k informacím.
Vyplácení rozpočtové podpory musí být podmíněno uspokojivým pokrokem při dosahování cílů, jež byly se státy AKT a se zámořskými zeměmi a územími sjednány.
Při poskytování rozpočtové podpory zámořským zemím a územím musí být zohledněny jejich institucionální vazby s příslušným členským státem.
Článek 40
Finanční nástroje
V rozhodnutí o financování podle článku 26 mohou být stanoveny finanční nástroje. Kdykoli to je možné, jsou tyto nástroje svěřeny do gesce EIB, některé mnohostranné evropské finanční instituci, například Evropské bance pro obnovu a rozvoj, nebo některé dvoustranné evropské finanční instituci, například dvoustranné rozvojové bance, a jsou případně sdruženy s příspěvky z jiných zdrojů.
Komise může uplatňovat finanční nástroje v režimu přímého nebo nepřímého řízení; v druhém případě svěří úkoly subjektům podle čl. 58 odst. 1 písm. c) bodů ii), iii), v) a vi) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Tyto subjekty musí splňovat požadavky nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a musí plnit cíle a standardy Unie a dodržovat její politiky a osvědčené postupy při využívání finančních prostředků Unie a podávání příslušných zpráv.
U subjektů, které splňují kritéria podle čl. 60 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, se má za to, že splňují kritéria pro výběr uvedená v článku 139 uvedeného nařízení. Použije se část první hlava VIII nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, s výjimkou čl. 139 odst. 1, čl. 139 odst. 4 prvního pododstavce a čl. 139 odst. 5 uvedeného nařízení.
Pro účely provádění a podávání zpráv mohou být finanční nástroje seskupeny do rozsáhlejších nástrojů.
Článek 41
Odborníci
Použijí se čl. 204 druhý pododstavec nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a článek 287 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 o placených externích odbornících.
Článek 42
Svěřenské fondy Unie
1. S výhradou odstavce 2 tohoto článku se použije článek 187 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. S ohledem na čl. 187 odst. 8 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je příslušným výborem výbor uvedený v článku 8 vnitřní dohody.
HLAVA IX
Předkládání účetní závěrky a účetnictví
Článek 43
Účetní závěrka 11. ERF
1. Účetní závěrka 11. ERF, jež zachycuje jeho finanční situaci k 31. prosinci daného roku, zahrnuje:
a)
finanční výkazy;
b)
zprávu o finančním plnění.
Spolu s finančními výkazy musí být předloženy informace Evropské investiční banky podle článku 57.
2. Předběžnou účetní závěrku předává účetní Účetnímu dvoru do 31. března následujícího roku.
3. Do 15. června předloží Účetní dvůr své připomínky k předběžné účetní závěrce ohledně té části zdrojů 11. ERF, za jejichž finanční řízení odpovídá Komise, tak aby mohla Komise provést opravy potřebné k vypracování konečné účetní závěrky.
4. Komise schválí konečnou účetní závěrku a předá ji nejpozději do 31. července následujícího roku Evropskému parlamentu, Radě a Účetnímu dvoru.
5. Použije se čl. 148 odst. 3 druhý pododstavec nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
6. Konečná účetní závěrka se spolu s prohlášením o věrohodnosti, které předkládá Účetní dvůr podle článku 49, zveřejní do 15. listopadu následujícího roku v Úředním věstníku Evropské unie.
7. Zasílání předběžné i konečné účetní závěrky podle odstavců 2 a 4 může probíhat elektronicky.
Článek 44
Finanční výkazy a zpráva o finančním plnění
1. Použije se článek 145 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Zprávu o finančním plnění sestavuje příslušná schvalující osoba a do 15. března ji předkládá účetnímu, aby ji zahrnul do účetní závěrky 11. ERF. Tato zpráva podává věrný a poctivý obraz příjmových a výdajových operací uskutečněných ze zdrojů 11. ERF. Zpráva uvádí údaje v milionech eur a obsahuje:
a)
výsledný účet, který shrnuje všechny příjmové a výdajové operace za daný rok;
b)
přílohu k výslednému účtu, která doplňuje a vysvětluje informace v něm uvedené.
3. Výsledný účet obsahuje tyto tabulky:
a)
tabulku popisující změny v přídělech za uplynulý rozpočtový rok;
b)
tabulku uvádějící u jednotlivých přídělů celkové závazky, účelově vázané prostředky a platby provedené během uplynulého rozpočtového roku a kumulované součty za dobu od zřízení 11. ERF.
Článek 45
Sledování a podávání zpráv ze strany Komise a EIB
1. Komise a EIB v rozsahu své odpovědnosti za správu příslušných zdrojů 11. ERF kontrolují, jak státy AKT, zámořské země a území či další příjemci využívají pomoc z 11. ERF a jak jsou prováděny projekty financované z 11. ERF, především s ohledem na cíle uvedené v článcích 55 a 56 dohody o partnerství AKT-EU a v odpovídajících ustanoveních rozhodnutí o přidružení zámoří.
2. EIB pravidelně informuje Komisi o provádění projektů financovaných ze zdrojů 11. ERF, které spravuje, v souladu s postupy vymezenými v realizačních pokynech k investiční facilitě.
3. Komise a EIB poskytují členským státům informace o operativní správě zdrojů 11. ERF, jak stanoví článek 18 prováděcího nařízení. V souladu s čl. 11 odst. 6 vnitřní dohody zasílá Komise tyto informace Účetnímu dvoru.
Článek 46
Účetnictví
Na zdroje 11. ERF spravované Komisí se použijí účetní pravidla uvedená v čl. 143 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Tato pravidla se na 11. ERF použijí s přihlédnutím ke specifičnosti jeho činností.
Na finanční výkazy podle článku 44 tohoto nařízení se použijí účetní zásady uvedené v článku 144 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Použijí se články 151, 153, 154 a 155 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
Na operace 11. ERF se použije účtová osnova, kterou sestaví a po konzultaci s příslušnou schvalující osobou schválí účetní.
Článek 47
Rozpočtové účetnictví
1. Rozpočtové účty umožňují podrobně sledovat finanční správu zdrojů 11. ERF.
2. Na rozpočtových účtech jsou zaznamenávány veškeré:
a)
příděly a jim odpovídající zdroje 11. ERF;
b)
finanční závazky;
c)
platby a
d)
stanovené pohledávky a inkasní operace za rozpočtový rok uvedené v plné výši a bez vzájemného započtení.
3. Jsou-li závazky, platby a pohledávky vyjádřeny v národní měně, musí účetní systém v případě potřeby umožňovat jejich zaznamenání v národní měně i v eurech.
4. Souhrnné finanční závazky jsou zaznamenávány v eurech v hodnotě podle rozhodnutí o financování přijatým Komisí. Individuální finanční závazky jsou zaznamenávány v eurech v ekvivalentu hodnoty právních závazků. Tato hodnota zahrnuje v náležitých případech:
a)
rezervu na úhradu proplatitelných výdajů proti předložení podkladů;
b)
rezervu na úpravu cen, na navýšení množství a na nepředvídané výdaje podle definice ve smlouvách na veřejné zakázky financované z 11. ERF;
c)
finanční rezervu na pohyby směnného kurzu.
5. Veškeré účetní záznamy týkající se plnění určitého závazku jsou uchovávány po dobu pěti let ode dne rozhodnutí o udělení absolutoria za finanční správu zdrojů 11. ERF podle článku 50, které se vztahuje k rozpočtovému roku, během něhož byl závazek účetně uzavřen.
HLAVA X
Externí audit a absolutorium
Článek 48
Externí audit a absolutorium ohledně Komise
1. V souvislosti s operacemi financovanými ze zdrojů 11. ERF, které spravuje Komise v souladu s článkem 16, vykonává Účetní dvůr své pravomoci v souladu s tímto článkem a článkem 49.
2. Použijí se články 159, 160 a 161, s výjimkou odstavce 6 uvedeného článku, článek 162, s výjimkou odst. 3 první věty a odstavce 5 uvedeného článku, a článek 163 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Pro účely čl. 159 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 Účetní dvůr zohledňuje Smlouvy, dohodu o partnerství AKT-EU, rozhodnutí o přidružení zámoří, vnitřní dohodu, toto nařízení a všechny další akty přijaté podle těchto nástrojů.
4. Pro účely čl. 162 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je dnem uvedeným v první větě 15. červen.
5. Účetní dvůr musí být informován o vnitřních předpisech podle čl. 56 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, včetně jmenování schvalujících osob, jakož i o pověřovacím aktu podle článku 69 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
6. Vnitrostátní kontrolní orgány států AKT a zámořských zemí a území jsou vybízeny ke spolupráci s Účetním dvorem na základě jeho výzvy.
7. Na žádost některého z ostatních orgánů Unie může Účetní dvůr vydávat stanoviska k záležitostem 11. ERF.
Článek 49
Prohlášení o věrohodnosti
Současně s výroční zprávou podle článku 162 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 předkládá Účetní dvůr Evropskému parlamentu a Radě prohlášení o věrohodnosti týkající se spolehlivosti účetní závěrky a legality a správnosti uskutečněných operací, které se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 50
Absolutorium
1. Rozhodnutí o udělení absolutoria se týká účetní závěrky uvedené v článku 43, s výjimkou její části, kterou předkládá EIB v souladu s článkem 57, a je přijímáno v souladu s článkem 164 a čl. 165 odst. 2 a 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Absolutorium podle čl. 164 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 se uděluje za rok n pro tu část zdrojů 11. ERF, kterou spravuje Komise v souladu s čl. 16 odst. 1 tohoto nařízení.
2. Rozhodnutí o udělení absolutoria se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie.
3. Použijí se články 166 a 167 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
ČÁST DRUHÁ
INVESTIČNÍ FACILITA
Článek 51
Úloha Evropské investiční banky
V souladu s částí druhou tohoto nařízení spravuje EIB jménem Unie investiční facilitu a provádí v její rámci operace, k nimž patří mimo jiné úrokové subvence a technická pomoc.
EIB dále zajišťuje finanční realizaci dalších operací, které jsou financovány z jejích vlastních zdrojů v souladu s článkem 4 vnitřní dohody a jsou případně kombinovány s úrokovými subvencemi poskytovanými ze zdrojů 11. ERF.
Na straně Komise nezakládá provádění části druhé tohoto nařízení žádné povinnosti ani závazky.
Článek 52
Odhady závazků a plateb z investiční facility
V souladu s vnitřní dohodou zasílá EIB každým rokem do 1. září Komisi své odhady závazků a plateb, které jsou nutné k sestavení výkazu podle čl. 7 odst. 1 vnitřní dohody a které se týkají operací investiční facility, včetně úrokových subvencí, které EIB poskytuje. V případě potřeby zasílá EIB Komisi aktualizace těchto odhadů. Podrobnosti stanoví dohoda o správě podle čl. 55 odst. 4 tohoto nařízení.
Článek 53
Správa příspěvků na investiční facilitu
1. Příspěvky podle čl. 21 odst. 7 písm. b) schválené Radou hradí členské státy ve prospěch EIB prostřednictvím zvláštního účtu, který EIB zřídí jménem investiční facility v souladu s prováděcími pravidly dohody o správě uvedené v čl. 55 odst. 4; náklady na úhradu příspěvků nejdou k tíži příjemce.
2. Dnem uvedeným v čl. 1 odst. 5 vnitřní dohody je 31. prosinec 2030.
3. S výjimkou případů, kdy Rada rozhodne o odměňování EIB podle článku 5 vnitřní dohody jinak, jsou výnosy plynoucí EIB z aktivního zůstatku na zvláštních účtech podle odstavce 1 připisovány ve prospěch investiční facility, jsou zohledňovány při výzvách k poskytnutí příspěvků podle článku 21 a jsou používány k plnění finančních závazků po 31. prosinci 2030.
4. Ve vztahu k částkám podle odstavce 1 zajistí EIB správu pokladny v souladu s prováděcími pravidly v dohodě o správě uvedené v čl. 55 odst. 4.
5. Správa investiční facility se řídí podmínkami stanovenými v dohodě o partnerství AKT-EU, rozhodnutí o přidružení zámoří, vnitřní dohodě a části druhé tohoto nařízení.
Článek 54
Odměna EIB
Za správu operací investiční facility přísluší EIB odměna, jež pokrývá její veškeré související náklady. O zdrojích a způsobu odměňování EIB rozhoduje v souladu s čl. 5 odst. 4 vnitřní dohody Rada. Prováděcí opatření k uvedenému rozhodnutí se zapracují do dohody o správě podle čl. 55 odst. 4.
Článek 55
Uplatňování investiční facility
1. Na nástroje financované ze zdrojů 11. ERF pod správou EIB se použijí vlastní pravidla této banky.
2. V případě programů nebo projektů, jež spolufinancují členské státy nebo jejich prováděcí subjekty a jež patří k prioritám, které stanoví strategie spolupráce dané země a programové dokumenty podle prováděcího nařízení, čl. 10 odst. 1 druhý a třetí pododstavec vnitřní dohody a článek 74 rozhodnutí o přidružení zámoří, je EIB oprávněna úkoly souvisejícími s uplatňováním investiční facility pověřit členské státy nebo jejich prováděcí subjekty.
3. EIB zveřejňuje jména či názvy příjemců finanční podpory z investiční facility, není-li takové zveřejnění spojeno s rizikem poškození obchodních zájmů příjemců a jsou-li řádně dodrženy požadavky na zachování důvěrnosti a bezpečnosti, zejména pokud jde o ochranu osobních údajů. Kritéria a rozsah zveřejňování musí zohledňovat specifika odvětví a povahu investiční facility.
4. Prováděcí pravidla k této části jsou upravena v dohodě o správě mezi Komisí, jednající jménem Unie, a EIB.
Článek 56
Podávání zpráv o investiční facilitě
EIB pravidelně informuje Komisi o operacích prováděných v rámci investiční facility, včetně úrokových subvencí, o využití příspěvků, jež byly zaplaceny ve prospěch EIB a čerpány, a zejména o celkovém čtvrtletním objemu závazků, smluv a plateb v souladu s prováděcími pravidly v dohodě o správě podle čl. 55 odst. 4.
Článek 57
Účetnictví a finanční výkazy investiční facility
1. EIB vede účty investiční facility, včetně úrokových subvencí, které poskytuje a které jsou financovány z ERF, tak aby byla zajištěna průkaznost celého koloběhu prostředků od jejich přijetí až k jejich výplatě a poté k výnosům, které jsou z těchto prostředků generovány, a k případnému následnému inkasu. EIB vypracuje v souladu s mezinárodními účetními standardy příslušné účetní pravidla a metody, s nimiž seznámí Komisi a členské státy.
2. O provádění operací, jež jsou ze zdrojů 11. ERF pod správou EIB financovány, předkládá tato banka každým rokem Radě a Komisi zprávu, včetně finančních výkazů sestavených v souladu s pravidly a metodami podle odstavce 1 a informací podle čl. 44 odst. 3.
Tyto dokumenty jsou předkládány v podobě návrhů do 28. února a v konečné podobě do 30. června rozpočtového roku následujícího po rozpočtovém roce, jehož se tyto dokumenty týkají, tak aby je mohla Komise v souladu čl. 11 odst. 6 vnitřní dohody použít k sestavení účetní závěrky podle článku 43 tohoto nařízení. Zprávu o finančním řízení zdrojů pod správou EIB předkládá tato banka Komisi do 31. března.
Článek 58
Externí audit operací EIB a absolutorium týkající se těchto operací
Operace financované ze zdrojů 11. ERF, jež EIB spravuje v souladu s částí druhou, podléhají auditu a postupu udělování absolutoria, které EIB uplatňuje ve vztahu k účtům s mandátem pro třetí strany. Podrobná pravidla, jimiž se řídí audit Účetního dvora, jsou vymezena v trojstranné dohodě mezi EIB, Komisí a Účetním dvorem.
ČÁST TŘETÍ
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
HLAVA I
Přechodná ustanovení
Článek 59
Převod zůstatků zbývajících z předchozích Evropských rozvojových fondů
Převody zůstatků zdrojů, jež byly shromážděny podle vnitřních dohod k osmému, devátému a desátému Evropskému rozvojovému fondu (dále jen „předchozí ERF“), ve prospěch 11. ERF se řídí čl. 1 odst. 2 písm. b) a čl. 1 odst. 3 a 4 vnitřní dohody.
Článek 60
Úrokové výnosy plynoucí ze zdrojů předchozích ERF
Zůstatek úrokových výnosů, jež plynou ze zdrojů předchozích ERF, se převede ve prospěch 11. ERF a přidělí na stejný účel jako výnosy uvedené v čl. 1 odst. 6 vnitřní dohody. Stejný postup platí pro různé výnosy plynoucí z předchozích ERF, k nimž patří například úroky z prodlení s úhradou příspěvků do těchto ERF ze strany členských států. Úroky, jež nabíhají ze zdrojů ERF pod správou EIB, jsou připisovány ve prospěch investiční facility.
Článek 61
Snížení příspěvků o zbývající zůstatky
Část příspěvků členských států uvedených v čl. 1 odst. 2 písm. a) vnitřní dohody se snižuje o částky plynoucí z projektů v rámci 10. ERF nebo z předchozích ERF, jež nebyly přiděleny na závazek podle čl. 1 odst. 3 vnitřní dohody nebo k nimž nebyl závazek zrušen podle čl. 1 odst. 4 vnitřní dohody, nerozhodne-li Rada jednomyslně jinak.
Dopad na příspěvky jednotlivých členských států se vypočítá v poměru k příspěvkům těchto jednotlivých členských států do 9. ERF a 10. ERF. Tento dopad je počítán každoročně.
Článek 62
Uplatňování tohoto nařízení na operace v rámci předchozích ERF
Ustanovení tohoto nařízení se použijí na operace financované z předchozích ERF, aniž jsou tím dotčeny stávající právní závazky. Tato ustanovení se nepoužijí na investiční facilitu.
Článek 63
Zahájení postupu poskytování příspěvků
Postup týkající se příspěvků členských států podle článků 21 až 24 tohoto nařízení se použije poprvé na příspěvky na rok n+2 pod podmínkou, že vnitřní dohoda vstoupí v platnost v období mezi 1. říjnem roku n a 30. zářím roku n+1.
HLAVA II
Závěrečná ustanovení
Článek 64
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. března 2015.
UREDBA SVETA (EU) 2015/323
z dne 2. marca 2015
o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi, kakor je bil nazadnje spremenjen (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU),
ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic Evropske unije, ki so se sestali v okviru Sveta, o financiranju pomoči Evropske unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014-2020 v skladu s Sporazumom o partnerstvu AKP-EU in o dodelitvi finančne pomoči čezmorskim državam in ozemljem, za katere se uporablja četrti del Pogodbe o delovanju Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu Notranji sporazum), in zlasti člena 10(2) Notranjega sporazuma,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (3),
ob upoštevanju mnenja Evropske investicijske banke,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Določiti bi bilo treba podrobna pravila za plačilo prispevkov držav članic v 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: „ERS“), ki je bil vzpostavljen z Notranjim sporazumom.
(2)
Določiti bi bilo treba pogoje, v skladu s katerimi mora Računsko sodišče izvajati svoja pooblastila v zvezi z 11. ERS.
(3)
Določiti bi bilo treba podrobna pravila za finančno izvajanje 11. ERS, ki se nanašajo zlasti na veljavna načela, sestavo njegovih sredstev, finančne udeležence in subjekte, ki so pooblaščeni za opravljanje nalog izvrševanja proračuna, sklepe o financiranju, obveznosti in plačila, oblike financiranja, vključno z javnimi naročili, nepovratnimi sredstvi, finančnimi instrumenti in skrbniškimi skladi Unije, pripravo zaključnega računa in računovodstvo, zunanjo revizijo, ki jo opravi Računsko sodišče, in razrešnico, ki jo podeli Evropski parlament ter Sklad za spodbujanje naložb, ki ga upravlja Evropska investicijska banka (EIB).
(4)
Zaradi poenostavitve in usklajenosti bi bilo treba to uredbo kolikor je mogoče uskladiti z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (5). Takšno uskladitev bi bilo treba doseči z neposrednimi sklicevanji na navedeni uredbi, ta pa bi po eni strani omogočila preprosto ugotavljanje posebnosti v finančnem izvajanju 11. ERS in po drugi strani zmanjšala različnost pravil Unije glede financiranja na področju zunanjih ukrepov, ki po nepotrebnem obremenjuje prejemnike, Komisijo in druge zadevne udeležence.
(5)
Opozoriti bi bilo treba, da okvir za finančno izvajanje 11. ERS poleg te uredbe sestavlja več instrumentov, in sicer: Sporazum o partnerstvu AKP-EU, zlasti Priloga IV k navedenemu sporazumu, Notranji sporazum, Sklep Sveta 2013/755/EU (6) (v nadaljnjem besedilu: Sklep 2013/755/EU (v nadaljnjem besedilu: sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj) ter Uredba Sveta (EU) 2015/322 (7) (v nadaljnjem besedilu: izvedbena uredba).
(6)
Finančno izvajanje 11. ERS bi moralo potekati v skladu z načeli enotnosti in točnosti proračuna, obračunske enote, univerzalnosti, specifikacije, dobrega finančnega poslovodenja in preglednosti. Ob upoštevanju večletne ureditve 11. ERS se za 11. ERS ne bi smelo uporabljati proračunsko načelo enoletnosti.
(7)
Sredstva za podporne ukrepe za povečanje vpliva programov iz 11. ERS bi se morala na podlagi člena 6 Notranjega sporazuma uporabiti tudi za izboljšanje finančnega poslovodenja in napovedovanja 11. ERS.
(8)
Pravila o finančnih udeležencih, zlasti o odredbodajalcih in računovodjih, prenosu pooblastil za njihove naloge ter njihovi odgovornosti bi bilo treba uskladiti z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012, saj Komisija pri izvajanju 11. ERS izvaja enako izvršilno odgovornost.
(9)
Določiti bi bilo treba podrobna pravila, v skladu s katerimi odredbodajalec na podlagi prenosa pooblastil iz Komisije vzpostavi potrebne ureditve z afriško, karibsko in pacifiško (AKP) skupino držav (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter čezmorskimi državami in ozemlji (v nadaljnjem besedilu: ČDO) za zagotavljanje pravilnega izvajanja dejavnosti v tesnem sodelovanju z nacionalnim in regionalnim odredbodajalcem, odredbodajalcem znotraj AKP ali teritorialnim odredbodajalcem, ki ga imenujejo države AKP ali ČDO.
(10)
Pravila o posrednem upravljanju, ki vključujejo prenos nalog izvrševanja proračuna ter njegovih pogojev in omejitev, bi bilo treba uskladiti z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. Poleg tega bi bilo treba za zagotovitev skladnega izvajanja financiranja zunanjega delovanja določiti določbo o nadaljnjem prenosu nalog izvrševanja proračuna, ki odseva določbo iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Ta uredba bi morala kljub temu vsebovati posebne določbe o začasnih udeležencih, ki nadomeščajo nacionalnega odredbodajalca, o poveritvi ponudnika storitev s strani držav AKP in ČDO ter o krepitvi zaščite finančnih interesov Unije v primeru posrednega upravljanja z državami AKP in ČDO.
(11)
Medtem ko se sredstva ERS ne bodo izvrševala v okviru deljenega upravljanja, bi morala ta uredba omogočiti, da v okviru regionalnega sodelovanja med državami AKP in ČDO na eni strani ter najbolj oddaljenimi regijami Unije na drugi strani sredstva ERS in podporo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (v nadaljnjem besedilu: ESRR) v korist najbolj oddaljenih regij Unije lahko v skladu s to uredbo izvršuje isti subjekt, kar zadeva sredstva ERS, in v okviru deljenega upravljanja, kar zadeva ESRR.
(12)
V primerih, ko 11. ERS izvaja Komisija, bi bilo treba določbe o sklepih o financiranju uskladiti z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
(13)
Pravila o obveznostih bi bilo treba uskladiti s pravili iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 z izjemo začasnih obveznosti, ki v 11. ERS ne bi smele biti na voljo. Poleg tega bi bilo treba omogočiti podaljšanje rokov, kjer je to potrebno za ukrepe, ki se izvajajo v okviru posrednega upravljanja s strani držav AKP ali ČDO.
(14)
Roke za plačila bi bilo treba uskladiti z roki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Sprejeti bi bilo treba posebne določbe za primere, v katerih državam AKP in ČDO ni poverjena izvedba plačil v okviru posrednega upravljanja in v katerih zato Komisija še naprej opravlja plačila prejemnikom.
(15)
Različne izvedbene določbe, ki se nanašajo na notranjega revizorja, dobro upravljanje in pravna sredstva, informacijski sistem, elektronski prenos, e-upravo, upravne in denarne kazni ter uporabo centralne baze podatkov o izključitvah, bi bilo treba uskladiti z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Poleg tega bi bilo treba zaščito finančnih interesov Unije z uporabo upravnih kazni okrepiti in pojasniti v primerih, v katerih se 11. ERS izvaja v okviru posrednega upravljanja z državami AKP in ČDO.
(16)
Pravila o javnih naročilih, nepovratnih sredstvih, nagradah in strokovnjakih bi bilo treba uskladiti z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Pravila o finančnih instrumentih in skrbniških skladih Unije bi bilo treba uskladiti s prilagoditvami zaradi narave 11. ERS. Pri zagotavljanju proračunske podpore ČDO bi bilo treba upoštevati institucionalne povezave z zadevnimi državami članicami.
(17)
Po potrebi bi morala biti državam AKP in ČDO na voljo kratkoročna tehnična pomoč in svetovanje, ki so ju države članice, ki so k Uniji pristopile po procesu tranzicije, prejemale v okviru programa TAIEX in z njima imele pozitivne izkušnje. Da bi tovrstno pomoč in svetovanje izkoristili tudi dolgoročno, bi moralo biti možno zagotoviti ustrezno podporo centrom znanja in odličnosti na področju upravljanja in reforme javnega sektorja.
(18)
Pravila o pripravi zaključnega računa in računovodstvu ter zunanji reviziji in razrešnici bi morala odražati tista iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, da bi se vzpostavil skladen okvir za izvajanje in poročanje.
(19)
Določiti bi bilo treba pogoje, v skladu s katerimi EIB upravlja nekatera sredstva 11. ERS.
(20)
Določbe v zvezi z nadzorom sredstev 11. ERS, ki jih upravlja EIB, s strani Računskega sodišča bi morale biti skladne s tristranskim sporazumom, sklenjenim med Računskim sodiščem, EIB in Komisijo, ki je predviden v členu 287(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).
(21)
S prehodnimi določbami bi bilo treba določiti pravila o obravnavi neporabljenih sredstev in prihodkov iz prejšnjih Evropskih razvojnih skladov ter uporabo te uredbe za dejavnosti, ki se še vedno izvajajo v okviru teh skladov.
(22)
Da bi omogočili pravočasno načrtovanje in izvajanje programov 11. ERS, bi morala ta uredba začeti veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
PRVI DEL
TEMELJNE DOLOČBE
NASLOV I
Predmet urejanja, področje uporabe in splošne določbe
Člen 1
Področje uporabe
Ta uredba določa pravila za finančno izvajanje sredstev 11. Evropskega razvojnega sklada ter pripravo in revizijo zaključnega računa.
Člen 2
Povezava z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012
1. Če ni posebej določeno drugače, se šteje, da neposredno sklicevanje v tej uredbi na določbe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 vključuje tudi sklicevanje na ustrezne določbe Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012.
2. Šteje se, da sklicevanja v tej uredbi na veljavne določbe Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ne vključujejo postopkovnih določb, ki niso pomembne za 11. ERS, zlasti tistih v zvezi s pooblastili za sprejemanje delegiranih aktov.
3. Notranja sklicevanja v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012 ali v Delegirani uredbi (EU) št. 1268/2012 ne pomenijo, da se določbe, na katere se ta sklicevanja nanašajo, posredno uporabljajo za 11. ERS.
4. Izrazi, uporabljeni v tej uredbi, imajo enak pomen kot tisti v Uredbi (EU, Euratom) št. 966/2012, z izjemo opredelitev iz točk (a) do (e) člena 2 navedene uredbe.
Vendar pa se v tej uredbi naslednji izrazi iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 opredelijo na naslednji način:
(a)
„proračun“ ali „proračunski“ pomeni „11. ERS“;
(b)
„proračunska obveznost“ pomeni „finančno obveznost“;
(c)
„institucija“ pomeni „Komisijo“;
(d)
„odobritve“ ali „odobritve za poslovanje“ pomenijo „sredstva 11. ERS“;
(e)
„proračunska postavka“ ali „postavka v proračunu“ pomeni „dodelitev“;
(f)
„temeljni akt“ pomeni, glede na ustrezen kontekst, Notranji sporazum, sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj ali izvedbeno uredbo;
(g)
„tretja država“ pomeni katero koli upravičeno državo ali ozemlje, zajeto v geografskem področju uporabe 11. ERS.
5. Pri razlaganju te uredbe si je treba prizadevati za ohranjanje skladnosti z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012, razen če bi bila taka razlaga nezdružljiva s posebnostmi 11. ERS, kakor je določeno v Sporazumu o partnerstvu AKP-EU, Notranjem sporazumu, sklepu o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj ali izvedbeni uredbi.
Člen 3
Roki, datumi in časovne omejitve
Če ni določeno drugače, se za roke, določene s to uredbo, uporablja Uredba Sveta (EGS, Euratom) št. 1182/71 (9).
Člen 4
Varstvo osebnih podatkov
Ta uredba ne posega v zahteve Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) niti v zahteve Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (11).
Uporablja se člen 29 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, ki se nanaša na informacije o prenosu osebnih podatkov za namene revizije.
NASLOV II
Finančna načela
Člen 5
Finančna načela
Sredstva 11. ERS se izvršujejo v skladu z naslednjimi načeli:
(a)
enotnost in točnost proračuna;
(b)
obračunska enota;
(c)
univerzalnost;
(d)
specifikacija;
(e)
dobro finančno poslovodenje;
(f)
preglednost.
Proračunsko leto traja od 1. januarja do 31. decembra.
Člen 6
Načeli enotnosti in točnosti proračuna
Noben prihodek se ne pobere in noben odhodek izvrši, če ni evidentiran v okviru ERS.
Uporabljata se člen 8(2) in (3) ter prvi pododstavek člena 8(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
Člen 7
Načelo obračunske enote
Smiselno se uporablja člen 19 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 o uporabi eura.
Člen 8
Načelo univerzalnosti
Brez poseganja v člen 9 te uredbe skupni prihodki pokrivajo skupne ocene plačil.
Vsi prihodki in odhodki se izkazujejo v celoti brez neto izravnave, ter brez poseganja v člen 23 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanaša na pravila o odbitkih in popravkih deviznega tečaja in se uporablja.
Vendar se s prihodkom iz točke (c) člena 9(2) te uredbe samodejno zmanjšajo plačila, izvedena za obveznost, iz katere prihodek izhaja.
Unija ne sme najemati posojil v okviru 11. ERS.
Člen 9
Namenski prejemki
1. Za financiranje posebnih postavk odhodkov se uporabljajo namenski prejemki.
2. Namenski prejemki so:
(a)
finančni prispevki držav članic in tretjih držav, v obeh primerih tudi njihovih javnih agencij, subjektov ali fizičnih oseb ter prispevki mednarodnih organizacij za določene projekte ali programe zunanje pomoči, ki jih financira Unija in jih v njihovem imenu upravljata Komisija ali EIB v skladu s členom 10 izvedbene uredbe;
(b)
prihodki, predvideni za določen namen, kot so prihodki od ustanov, subvencije, darila ter volila;
(c)
prihodki iz vračil - po izterjavi - nepravilno plačanih zneskov;
(d)
prihodki od obresti iz plačil predhodnega financiranja v skladu s členom 8(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012;
(e)
povračila in prihodki, ki jih ustvarijo finančni instrumenti v skladu s členom 140(6) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012;
(f)
prihodki iz poznejših povračil davkov v skladu s točko (b) člena 23(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
3. Iz namenskih prejemkov iz točk (a) in (b) odstavka 2 se financirajo take postavke odhodkov, ki jih določi donator, če Komisija to sprejme.
Iz namenskih prejemkov iz točk (e) in (f) odstavka 2 se financirajo postavke odhodkov, podobne tistim, iz katerih so bili ustvarjeni.
4. Smiselno se uporablja člen 184(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
5. Člen 22(1) in (2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanaša na donacije, se uporablja za namenske prejemke iz točke (b) odstavka 2 tega člena. Ob upoštevanju člena 22(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 mora sprejetje donacije odobriti Svet.
6. Sredstva 11. ERS, ki ustrezajo namenskim prejemkom, se dajo na voljo samodejno, čim Komisija prejme te prejemke. Vendar ocena terjatev pomeni, da so sredstva 11. ERS na voljo, če gre za namenske prejemke iz točke (a) odstavka 2 in je sporazum z državo članico izražen v eurih; plačila na podlagi takega prihodka se lahko izvedejo šele, ko je bil ta prejet.
Člen 10
Načelo specifikacije
Sredstva 11. ERS se namenijo za posebne namene po državah AKP ali ČDO in v skladu z glavnimi instrumenti sodelovanja.
Za države AKP so ti instrumenti določeni v finančnem protokolu iz Priloge Ic k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU. Namenitev sredstev (okvirne dodelitve) temelji tudi na določbah Notranjega sporazuma in izvedbene uredbe ter upošteva sredstva, rezervirana za izdatke za podporo, povezane z načrtovanjem in izvrševanjem v skladu s členom 6 Notranjega sporazuma.
Za ČDO so navedeni instrumenti določeni v četrtem delu sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj ter Prilogi II k navedenemu sklepu. Pri namenitvi teh sredstev se upošteva tudi nedodeljena rezerva iz člena 3(3) navedene priloge in sredstva za študije ali ukrepe tehnične pomoči iz točke (c) člena 1(1) navedene priloge.
Člen 11
Načelo dobrega finančnega poslovodenja
1. Uporablja se člen 30(1) in (2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanaša na načela gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti. Brez poseganja v točko (a) odstavka 3 tega člena se člen 18 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 ne uporablja.
2. Določijo se posebni, merljivi, dosegljivi, relevantni in časovno opredeljeni cilji. Doseganje teh ciljev se spremlja s kazalniki uspešnosti.
3. Za boljše odločanje, zlasti da se upraviči in opredeli določitev prispevkov iz člena 21 te uredbe, ki jih morajo plačati države članice, je potrebno oceniti naslednje:
(a)
sredstva 11. ERS se lahko uporabijo šele po predhodni oceni dejavnosti, ki naj bi se opravljala, kar zajema elemente iz člena 18(1) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012;
(b)
dejavnost je treba oceniti še naknadno, da se zagotovi, da ciljni rezultati upravičujejo uporabljena sredstva.
4. Oblike financiranja iz naslova VIII te uredbe in načini izvajanja iz člena 17 te uredbe se izberejo na podlagi njihove sposobnosti za doseganje posebnih ciljev ukrepov in njihove sposobnosti doseganja rezultatov, zlasti ob upoštevanju stroškov kontrol, upravnega bremena ter pričakovanega tveganja neskladnosti s predpisi. Pri nepovratnih sredstvih je treba upoštevati možnost uporabe pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in stroškov na enoto.
Člen 12
Notranji nadzor
Uporablja se člen 32 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
Člen 13
Načelo preglednosti
1. 11. ERS se izvaja in zaključni račun pripravi v skladu z načelom preglednosti.
2. Letno poročilo o obveznostih, plačilih in letnem znesku zahtevkov za prispevke iz člena 7 Notranjega sporazuma se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
3. Brez poseganja v člen 4 te uredbe se uporabljata prvi pododstavek člena 35(2) in člen 35(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanašata na objave informacij o prejemnikih in druge informacije. V drugem pododstavku člena 21(2) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 izraz „lokacija“ po potrebi pomeni ekvivalent regije na ravni NUTS 2, kadar je prejemnik fizična oseba.
4. Ukrepi, ki se financirajo v okviru 11. ERS, se lahko izvajajo z vzporednim ali skupnim sofinanciranjem.
Pri vzporednem sofinanciranju se ukrep razdeli na več jasno prepoznavnih delov - vsakega financirajo različni partnerji, ki zagotavljajo sofinanciranje tako, da je vedno razvidno, kakšen je končni namen financiranja.
Pri skupnem sofinanciranju si skupne stroške ukrepa delijo partnerji, ki zagotavljajo sofinanciranje, sredstva pa so združena tako, da ni več mogoče ugotoviti vira financiranja posameznih dejavnosti, ki se izvajajo v okviru ukrepa. V takih primerih se pri naknadni objavi pogodb o nepovratnih sredstvih in javnih naročil, kot je predvideno v prvem pododstavku člena 35(2) in členu 35(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, upoštevajo morebitna pravila pooblaščenega subjekta.
5. Komisija pri zagotavljanju finančne pomoči, če je to primerno, sprejme vse potrebne ukrepe, da bi zagotovila prepoznavnost finančne podpore Unije. To vključuje ukrepe, s katerimi se prejemnikom nalagajo zahteve glede prepoznavnosti sredstev Unije, razen v ustrezno utemeljenih primerih. Komisija je odgovorna za spremljanje izpolnjevanja teh zahtev s strani prejemnikov.
NASLOV III
Sredstva 11. ERS in njegovo izvajanje
Člen 14
Viri sredstev 11. ERS
Sredstva 11. ERS sestavljajo zgornja meja iz člena 1(2), (4) in (6) Notranjega sporazuma, sredstva iz člena 1(9) Notranjega sporazuma ter drugi namenski prejemki iz člena 9 te uredbe.
Člen 15
Struktura 11. ERS
Prihodki in odhodki 11. ERS se razvrstijo po obliki ali namenu, za katerega so določeni.
Člen 16
Izvajanje 11. ERS v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja
1. Komisija prevzame obveznosti Unije, določene v členu 57 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU in sklepu o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj. V ta namen izvršuje prihodke in odhodke 11. ERS v skladu z določbami tega dela in tretjega dela te uredbe na lastno odgovornost in v okviru omejitev sredstev 11. ERS.
2. Države članice sodelujejo s Komisijo, da bi zagotovile porabo odobrenih sredstev 11. ERS v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja.
Člen 17
Načini izvajanja
1. Uporabljata se člena 56 in 57 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
2. V skladu z določbami iz odstavkov 3 do 5 tega člena se uporabljajo pravila o načinih izvrševanja, določena v poglavju 2 naslova IV prvega dela Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter členih 188 in 193 navedene uredbe. Vendar se določbe iz točke (b) člena 58(1) in člena 59 navedene uredbe, ki se nanašajo na deljeno upravljanje z državami članicami, ne uporabljajo.
3. Pooblaščeni subjekti zagotavljajo skladnost z zunanjo politiko Unije in lahko poverijo naloge izvrševanja proračuna drugim subjektom pod pogoji, enakovrednimi pogojem, ki se uporabljajo za Komisijo. Države članice letno izpolnjujejo svoje obveznosti iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Revizijsko mnenje se predloži v enem mesecu po poročilu in izjavi o upravljanju, da se upošteva pri zagotovilu Komisije.
Mednarodne organizacije iz točke (c)(ii) člena 58(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter organi držav članic iz točke (c)(v) in (vi) člena 58(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, na katere Komisija prenese naloge izvrševanja proračuna, lahko te naloge prenesejo tudi na neprofitne organizacije z ustreznimi operativnimi in finančnimi zmogljivostmi pod pogoji, enakovrednimi pogojem, ki se uporabljajo za Komisijo.
Države AKP in ČDO lahko prav tako poverijo naloge izvrševanja proračuna svojim oddelkom in organom, katerih delovanje ureja zasebno pravo na podlagi naročila storitev. Ti organi se izberejo na podlagi odprtih, preglednih, sorazmernih in nediskriminacijskih postopkov, pri čemer se preprečijo navzkrižja interesov. Pogoji naročila storitev se določijo v sporazumu o financiranju.
4. Kadar se 11. ERS izvaja s posrednim upravljanjem z državami AKP ali ČDO, Komisija brez poseganja v pristojnosti držav AKP ali ČDO, ki delujejo v vlogi javnih organov naročnikov:
(a)
po potrebi izterja zneske, ki jih dolgujejo prejemniki v skladu s členom 80 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, vključno z odločitvijo, ki je izvršljiva pod enakimi pogoji, kakor so določeni v členu 299 PDEU;
(b)
lahko, če tako zahtevajo okoliščine, naloži upravne in/ali denarne kazni pod enakimi pogoji, kakor so določeni v členu 109 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
Sporazum o financiranju vsebuje določbe o sodelovanju med Komisijo in državami AKP ali ČDO v ta namen.
5. Finančna pomoč Unije se lahko zagotavlja s prispevki v mednarodne, regionalne ali nacionalne sklade, kot so skladi, ki so jih ustanovile ali jih upravljajo EIB, države članice, partnerske države in regije ali mednarodne organizacije in so namenjeni spodbujanju skupnega financiranja več donatorjev, ali sklade, ki jih za namene skupnega izvajanja projektov ustanovi en ali več donatorjev.
Ustrezno se spodbuja vzajemni dostop finančnih institucij Unije do finančnih instrumentov, ki so jih vzpostavile druge organizacije.
NASLOV IV
Finančni udeleženci
Člen 18
Splošne določbe o finančnih udeležencih in njihovi odgovornosti
1. Komisija vsakemu finančnemu udeležencu zagotovi sredstva, ki jih ta potrebuje za opravljanje svojih nalog, in pripravi listino, kjer podrobno opiše njegove naloge, pravice in obveznosti.
2. Uporablja se člen 64 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 o ločitvi nalog.
3. Smiselno se uporablja poglavje IV naslova IV prvega dela Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanaša na odgovornost finančnih udeležencev.
Člen 19
Odredbodajalec
1. Uporabljajo se členi 65, 66 in 67 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanašajo na odredbodajalca, njegova pooblastila in dolžnosti ter pooblastila in dolžnosti vodij delegacij Unije.
Letno poročilo o dejavnostih iz člena 66(9) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 v prilogi vključuje preglednice, ki po dodelitvah, državi, ozemlju, regiji ali podregiji prikazujejo skupni znesek obveznosti, dodeljena sredstva in opravljena plačila v proračunskem letu ter skupne vrednosti od odprtja zadevnega ERS.
2. Če odgovorni odredbodajalec Komisije ugotovi težave pri izvajanju postopkov v zvezi z upravljanjem sredstev 11. ERS, skupaj z imenovanim nacionalnim ali regionalnim odredbodajalcem, odredbodajalcem znotraj držav AKP ali teritorialnim odredbodajalcem vzpostavi vse potrebne stike, da se odpravijo težave in sprejmejo vsi potrebni ukrepi. V primeru, da nacionalni ali regionalni odredbodajalec, odredbodajalec znotraj držav AKP ali teritorialni odredbodajalec ne opravlja nalog, ki so mu naložene na podlagi Sporazuma o partnerstvu AKP-EU ali sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj, ali jih ni sposoben opravljati, ga lahko začasno nadomesti odgovorni odredbodajalec Komisije ter deluje v njegovem imenu. V takem primeru lahko Komisija iz sredstev, dodeljenih zadevni državi AKP ali ČDO, prejme finančno nadomestilo za dodatno upravno obremenitev.
Člen 20
Računovodja
1. Računovodja 11. ERS je računovodja Komisije.
2. Uporabljata se člen 68, z izjemo drugega pododstavka odstavka 1 tega člena, in člen 69 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanašata na pooblastila in dolžnosti računovodje ter pooblastila, ki jih lahko prenese računovodja. Člen 54 in člen 57(3), drugi pododstavek člena 58(5) ter člen 58(6) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 se ne uporabljajo.
NASLOV V
Prihodki
Člen 21
Letni prispevek in njegovi obroki
1. V skladu s členom 7 Notranjega sporazuma se zgornja meja letnega zneska prispevka za leto n + 2 in letni znesek prispevka za leto n + 1 ter njegovo plačilo v treh obrokih določijo v skladu s postopkom iz odstavkov 2 do 7 tega člena.
Obroki, ki jih mora plačati posamezna država članica, se določijo tako, da so sorazmerni s prispevki, ki jih ta država članica nameni za 11. ERS in so določeni v členu 1(2) Notranjega sporazuma.
2. Komisija do 15. oktobra leta n predstavi predlog, ki določa:
(a)
zgornjo mejo letnega zneska prispevka za leto n + 2;
(b)
letni znesek prispevka za leto n + 1;
(c)
znesek prvega obroka prispevka za leto n + 1;
(d)
okvirno, nezavezujočo napoved, ki temelji na statističnem pristopu, pričakovanih letnih zneskov prispevkov za leti n + 3 in n + 4.
Svet odloči o tem predlogu do 15. novembra leta n.
Države članice plačajo prvi obrok prispevka za leto n + 1 najpozneje do 21. januarja leta n + 1.
3. Komisija do 15. junija leta n + 1 predstavi predlog, ki določa:
(a)
znesek drugega obroka prispevka za leto n + 1;
(b)
spremenjeni letni znesek prispevka za leto n + 1 v skladu z dejanskimi potrebami, če bi, v skladu s členom 7(3) Notranjega sporazuma, letni znesek odstopal od dejanskih potreb.
Svet odloči o predlogu najpozneje v 21 koledarskih dneh po predstavitvi predloga s strani Komisije.
Države članice plačajo drugi obrok najpozneje v 21 koledarskih dneh po sprejetju sklepa Sveta.
4. Komisija, upoštevajoč ocene EIB o upravljanju in dejavnosti Sklada za spodbujanje naložb, vključno s subvencijami obrestne mere, ki jih izvršuje EIB, do 15. junija leta n + 1 pripravi in pošlje Svetu poročilo o obveznostih, plačilih in letnem obsegu zahtevkov za prispevke, ki so bili izvedeni v letu n in ki jih je treba izvesti v letih n + 1 in n + 2. Komisija zagotovi letne zneske prispevkov držav članic in znesek, ki ga je treba še plačati v okviru ERS, pri čemer se ločita deleža EIB in Komisije. Zneski za leti n + 1 in n + 2 temeljijo na sposobnosti za učinkovito zagotavljanje predlaganega obsega sredstev, pri čemer se je treba izogibati bistvenim razhajanjem med različnimi leti in znatnim neporabljenim sredstvom ob koncu leta.
5. Komisija do 10. oktobra leta n + 1 predstavi predlog, ki določa:
(a)
znesek tretjega obroka prispevka za leto n + 1;
(b)
spremenjeni letni znesek prispevka za leto n + 1 v skladu z dejanskimi potrebami, če bi, v skladu s členom 7(3) Notranjega sporazuma, letni znesek odstopal od dejanskih potreb.
Svet odloči o predlogu najpozneje v 21 koledarskih dneh po predstavitvi predloga s strani Komisije.
Države članice plačajo tretji obrok najpozneje v 21 koledarskih dneh po sprejetju sklepa Sveta.
6. Vsota obrokov, ki se nanašajo na določeno leto, ne sme presegati letnega zneska prispevka, določenega za to leto. Letni znesek prispevka ne sme presegati zgornje meje, določene za to leto. Zgornje meje se ne sme zvišati, razen v skladu s členom 7(4) Notranjega sporazuma. Morebitno zvišanje zgornje meje se vključi v predloge iz odstavkov 2, 3 in 5 tega člena.
7. Zgornja meja letnega zneska prispevka, ki ga plača posamezna država članica za leto n + 2, letni znesek prispevka za leto n + 1 in obroki prispevkov podrobno določajo:
(a)
znesek, ki ga upravlja Komisija, in
(b)
znesek, ki ga upravlja EIB, vključno s subvencioniranimi obrestnimi merami, ki jih upravlja.
Člen 22
Plačilo obrokov
1. Pri zahtevkih za prispevke se najprej porabijo zneski, določeni v prejšnjih Evropskih razvojnih skladih, in sicer eden za drugim.
2. Prispevki držav članic so izraženi v eurih in se plačajo v eurih.
3. Prispevek iz točke (a) člena 21(7) vsaka država članica knjiži v dobro na posebnem računu, imenovanem „Evropska komisija - Evropski razvojni sklad“ in odprtem pri centralni banki zadevne države članice ali finančni ustanovi, ki jo določi ta država članica. Zneski takih prispevkov ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil. Komisija si prizadeva, da opravi vsa črpanja s posebnih računov tako, da na navedenih računih ohrani razporeditev sredstev, ki ustreza razdelitvenemu ključu v skladu s točko (a) člena 1(2) Notranjega sporazuma.
Vsaka država članica vknjiži prispevek iz točke (b) člena 21(7) te uredbe v dobro v skladu s členom 53(1).
Člen 23
Obresti za neplačane zneske prispevkov
1. Po izteku rokov iz člena 21(2), (3) in (5) mora zadevna država članica plačati obresti v skladu z naslednjimi pogoji:
(a)
obrestna mera je mera, ki jo uporablja Evropska centralna banka pri svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, veljavna na prvi koledarski dan meseca, v katerem se izteče rok za plačilo, povečana za dve odstotni točki. Ta obrestna mera se poveča za četrtino odstotne točke za vsak zamujen mesec;
(b)
obresti se plačajo za obdobje, ki preteče od koledarskega dne po izteku roka za plačilo do dneva plačila.
2. V zvezi s prispevkom iz točke (a) člena 21(7) te uredbe se obresti knjižijo v dobro na enega od računov, določenih v členu 1(6) Notranjega sporazuma.
V zvezi s prispevkom iz točke (b) člena 21(7) te uredbe se obresti knjižijo v dobro Sklada za spodbujanje naložb v skladu s členom 53(1) te uredbe.
Člen 24
Poziv k plačilu neplačanih prispevkov
Komisija in EIB po izteku finančnega protokola iz Priloge Ic k Sporazumu o partnerstvu AKP-EU zahtevata plačilo tistega dela prispevkov, ki jih morajo države članice še plačati v skladu s členom 21 te uredbe, kot se zahteva v skladu s pogoji iz te uredbe.
Člen 25
Drugi prihodki
1. Uporabljajo se členi 77 do 79, člen 80(1) in (2) ter člena 81 in 82 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanašajo na oceno terjatev, ugotovitev terjatev, odobritev in pravila izterjave, zastaralni rok in obravnavo upravičenosti Unije. Izterjava se lahko opravi s sklepom Komisije, izvršljivim na podlagi člena 299 PDEU.
2. V zvezi s členom 77(3) in členom 78(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se sklicevanje na lastna sredstva razume kot sklicevanje na prispevke držav članic, opredeljene v členu 21 te uredbe.
3. Za izterjave, določene v eurih, se uporablja člen 83(2) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012. Navedeni člen se uporablja tudi za izterjave v lokalni valuti, pri čemer se uporabi obrestna mera centralne banke države, ki izdaja valuto, veljavna na prvi koledarski dan meseca, v katerem je izdan nalog za izterjavo.
4. V zvezi s členom 84(3) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 se seznam upravičenosti oblikuje ločeno za 11. ERS in doda k poročilu iz člena 44(2) te uredbe.
5. Člena 85 in 90 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 se ne uporabljata.
NASLOV VI
Odhodki
Člen 26
Sklepi o financiranju
Pred prevzemom obveznosti za odhodke Komisija sprejme sklep o financiranju.
Uporablja se člen 84 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, razen odstavka 2.
Člen 27
Pravila, ki se uporabljajo za prevzem obveznosti
1. Uporabljajo se člen 85, razen točke (c) odstavka 3, členi 86, 87, 185 ter člen 189(1) in (2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanašajo na obveznosti in izvajanje zunanjih ukrepov. Člen 95(2), točki (a) in (e) člena 97(1) ter člen 98 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 se ne uporabljajo.
2. V zvezi z uporabo člena 189(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se obdobje, v katerem se sklenejo posamezne pogodbe in sporazumi o nepovratnih sredstvih za izvajanje ukrepa, lahko podaljša na več kot tri leta po sklenitvi sporazuma o financiranju, kadar države AKP in ČDO naloge izvrševanja proračuna poverijo v skladu s členom 17(3) te uredbe.
3. Kadar se sredstva 11. ERS izvršujejo v okviru posrednega upravljanja z državami AKP ali ČDO, lahko odgovorni odredbodajalec po sprejetju utemeljitev podaljša dveletno obdobje iz tretjega pododstavka člena 86(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in triletno obdobje iz drugega pododstavka člena 189(2) Uredbe.
4. Ob koncu podaljšanih obdobij iz odstavka 3 tega člena ali obdobij iz tretjega pododstavka člena 86(5) in drugega pododstavka člena 189(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se neporabljeni ostanek po potrebi sprosti.
5. Če se sprejmejo ukrepi na podlagi členov 96 in 97 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, se lahko podaljšana obdobja iz odstavka 3 tega člena, tretjega pododstavka člena 86(5) in drugega pododstavka člena 189(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 začasno prekinejo.
6. Za namene točke (c) odstavka 1 in točke (b) odstavka 2 člena 87 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se skladnost in pravilnost ocenita v skladu z ustreznimi določbami, zlasti Pogodb, Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj, Notranjega sporazuma, te uredbe in vseh aktov, sprejetih pri izvajanju navedenih določb.
7. V vsaki pravni obveznosti je izrecno določeno, da sta Komisija in Računsko sodišče pristojna za preverjanje in revizijo ter da je Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) pristojen za izvajanje preiskav na podlagi dokumentov in na kraju samem pri vseh upravičencih, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva 11. ERS.
Člen 28
Potrditev, odobritev in plačilo odhodkov
Uporabljajo se: člena 88 in 89, člen 90 z izjemo drugega pododstavka odstavka 4 navedenega člena in člen 91 ter člen 184(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
Člen 29
Roki za plačilo
1. Ob upoštevanju odstavka 2 se za plačila, ki jih izvede Komisija, uporablja člen 92 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
2. Kadar se sredstva 11. ERS izvršujejo v okviru posrednega upravljanja z državami AKP ali ČDO in Komisija izvaja plačila v njihovem imenu, se rok iz točke (b) člena 92(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 uporablja za vsa plačila, ki niso navedena v točki (a) člena 92(1) navedene uredbe. Sporazum o financiranju vsebuje določbe, ki so potrebne za zagotovitev pravočasnega sodelovanja javnega organa naročnika.
3. Terjatve za zamude pri plačilih, za katere je odgovorna Komisija, bremenijo račun ali račune, določene v členu 1(6) Notranjega sporazuma.
NASLOV VII
Različne izvedbene določbe
Člen 30
Notranji revizor
Notranji revizor 11. ERS je notranji revizor Komisije. Uporabljata se člena 99 in 100 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
Člen 31
Informacijski sistemi, elektronski prenos in e-uprava
Za ERS se smiselno uporabljajo členi 93, 94 in 95 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki se nanašajo na elektronsko vodenje prihodkov in odhodkov ter upravljanje dokumentov.
Člen 32
Dobro upravljanje in pravna sredstva
Uporabljata se člena 96 in 97 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
Člen 33
Uporaba centralne baze podatkov o izključitvah
Za izvajanje 11. ERS se uporablja centralna baza podatkov o izključitvah, vzpostavljena v skladu s členom 108(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki vsebuje podatke o kandidatih in ponudnikih ter vložnikih in upravičencih, ki so v eni od situacij iz člena 106, točke (b) prvega pododstavka člena 109(1) in točke (a) člena 109(2) navedene uredbe.
Smiselno se uporabljajo člen 108(2) in (5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter člena 142 in 144 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, ki se nanašajo na uporabo centralne baze podatkov o izključitvah in dostop do nje.
V zvezi s členom 108(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 finančni interesi Unije vključujejo izvajanje 11. ERS.
Člen 34
Upravna ureditev z Evropsko službo za zunanje delovanje
Evropska služba za zunanje delovanje in službe Komisije se lahko dogovorijo o podrobni ureditvi, da se delegacijam Unije omogoči lažje izvrševanje sredstev, predvidenih za odhodke za podporo v zvezi z 11. ERS, v skladu s členom 6 Notranjega sporazuma.
NASLOV VIII
Oblike financiranja
Člen 35
Splošne določbe o oblikah financiranja
1. Za namene zagotavljanja finančne pomoči iz tega naslova lahko sodelovanje med Unijo, državami AKP in ČDO med drugim poteka v obliki:
(a)
tristranskih ureditev, v okviru katerih Unija s katero koli tretjo državo usklajuje svojo pomoč za državo AKP, ČDO ali regijo;
(b)
ukrepov upravnega sodelovanja, kot so programi tesnega medsebojnega sodelovanja med javnimi institucijami, lokalnimi organi, nacionalnimi javnimi organi ali za opravljanje javnih storitev zadolženimi subjekti zasebnega prava države članice ali ene od najbolj oddaljenih regij ter tovrstnimi institucijami, organi ali subjekti države AKP ali ČDO oziroma njihove regije, ter ukrepov sodelovanja, ki vključujejo strokovnjake na področju javnega sektorja, ki jih napotijo države članice ter njihovi regionalni in lokalni organi;
(c)
strokovnega usposabljanja za ciljno izgradnjo zmogljivosti v državi AKP ali ČDO oz. njihovi regiji ter kratkoročne tehnične pomoči in svetovanja tej državi ali ozemlju oz. regiji pa tudi podpore trajnostnim centrom znanja in odličnosti na področju upravljanja in reforme javnega sektorja;
(d)
prispevkov k stroškom, potrebnim za vzpostavitev in vodenje javno-zasebnega partnerstva;
(e)
programov podpore sektorskim politikam, s katerimi Unija zagotavlja podporo za sektorske programe države AKP ali ČDO, ali
(f)
subvencioniranih obrestnih mer v skladu s členom 37.
2. Poleg oblik financiranja iz členov 36 do 42 se lahko finančna pomoč zagotavlja prek:
(a)
odpisa dolga v okviru mednarodno dogovorjenih programov za odpis dolga;
(b)
v izjemnih primerih s sektorskimi ali splošnimi programi za uvoz, ki so lahko v obliki:
-
sektorskih programov za uvoz v naravi,
-
sektorskih programov za uvoz z zagotavljanjem tujih valut za financiranje uvoza v zadevnem sektorju ali
-
splošnih programov za uvoz z zagotavljanjem tujih valut za financiranje splošnega uvoza širokega razpona izdelkov.
3. Finančna pomoč Unije se lahko zagotavlja tudi s prispevki v mednarodne, regionalne ali nacionalne sklade, kot so skladi, ki so jih ustanovile ali jih upravljajo EIB, države članice ali države AKP ali ČDO in regije ali mednarodne organizacije, namenjeni pa so pritegnitvi skupnega financiranja s strani številnih donatorjev, ali v sklade, ki so jih za namene skupnega izvajanja projektov ustanovili en ali več donatorjev.
Po potrebi se spodbuja vzajemni dostop finančnih institucij Unije do finančnih instrumentov, ki jih vzpostavijo druge organizacije.
4. Unija se pri podpiranju tranzicije in reform v državah AKP in ČDO opira na izkušnje držav članic in pridobljena spoznanja in te izmenjuje z drugimi.
Člen 36
Javna naročila
1. Uporablja se člen 101 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, ki opredeljuje javna naročila.
2. V tej uredbi so javni organi naročniki:
(a)
Komisija v imenu in za račun ene ali več držav AKP ali ČDO;
(b)
subjekti in osebe iz člena 185 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, pooblaščeni za opravljanje ustreznih nalog izvrševanja proračuna.
3. Za javna naročila, ki jih oddajo javni organi naročniki iz odstavka 2 tega člena, ali tista, ki se oddajo v njihovem imenu, se uporabljajo določbe poglavja 1 naslova V prvega dela in poglavja 3 naslova IV drugega dela Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 z izjemo:
(a)
člena 103, drugega pododstavka člena 104(1) in člena 111 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012;
(b)
člena 127(3) in (4), člena 128, členov 134 do 137, člena 139(3) do (6), člena 148(4), člena 151(2), člena 160, člena 164, drugega stavka člena 260 ter člena 262 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012.
Za naročila gradenj se uporablja člen 124(2) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012.
Prvi pododstavek tega odstavka se ne uporablja za javne organe naročnike iz točke (b) odstavka 2 tega člena, če jih na podlagi preverjanj iz člena 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Komisija pooblasti, da uporabljajo svoje lastne postopke za oddajo javnega naročila.
4. Za javna naročila, ki jih Komisija odda za svoj račun, ter izvedbene ukrepe, ki se nanašajo na pomoč za krizno upravljanje, civilno zaščito ter operacije humanitarne pomoči, se uporabljajo določbe naslova V prvega dela Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
5. Če se postopki iz odstavka 3 ne upoštevajo, odhodki v zvezi z zadevnimi ukrepi niso upravičeni do financiranja iz naslova 11. ERS.
6. Postopki za oddajo javnih naročil iz odstavka 3 se določijo v sporazumu o financiranju.
7. Kar zadeva točko (a) člen 263(1) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012:
(a)
„predhodno informativno obvestilo“ pomeni obvestilo, s katerim javni organi naročniki okvirno objavijo ocenjeno skupno vrednost in predmet naročil ter okvirnih pogodb, ki jih nameravajo oddati oziroma skleniti v določenem proračunskem letu, kar pa ne vključuje naročil v postopku s pogajanji brez predhodne objave obvestila o javnem naročilu;
(b)
„obvestilo o javnem naročilu“ pomeni sredstvo, ki javnim organom naročnikom omogoča objavo namere o začetku postopka za oddajo javnega naročila ali sklenitev okvirne pogodbe ali o vzpostavitvi dinamičnega nabavnega sistema v skladu s členom 131 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012;
(c)
„obvestilo o oddaji javnega naročila“ pomeni obvestilo, v katerem se objavi izid postopka za oddajo javnega naročila, sklenitev okvirne pogodbe ali oddajo javnega naročila na podlagi dinamičnega nabavnega sistema.
Člen 37
Nepovratna sredstva
1. Ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 tega člena se uporabljata naslov VI prvega dela in člen 192 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
2. Nepovratna sredstva so neposredni finančni prispevki v obliki donacij iz 11. ERS, in sicer za financiranje:
(a)
ukrepov za pomoč pri doseganju ciljev Sporazuma o partnerstvu AKP-EU ali sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj ali programa ali projekta, sprejetega v skladu z navedenim sporazumom ali sklepom, ali
(b)
delovanja organa, ki si prizadeva doseči cilje iz točke (a).
Nepovratna sredstva v pomenu točke (a) se lahko dodelijo organu iz člena 208(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
3. Komisija pri delu z deležniki iz držav AKP in ČDO za opredelitev načinov financiranja, vrste prispevka, načinov dodelitve in upravnih določb glede upravljanja nepovratnih sredstev upošteva posebnosti teh držav in ozemelj, vključno z njihovimi potrebami in razmerami, da bi tako zajela čim večji razpon deležnikov držav AKP in ČDO in se odzvala na njihove potrebe ter čim učinkoviteje dosegla cilje Sporazuma o partnerstvu AKP-EU ali sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj. Spodbujajo se posebni načini dela, kot so sporazumi o partnerstvu, finančna podpora tretjim osebam, neposredna dodelitev ali razpisi za zbiranje predlogov, omejeni glede na upravičenost, ter pavšalni zneski.
4. Za nepovratna sredstva v smislu te uredbe se ne štejejo:
(a)
postavke iz točk (b) do (f), (h) in (i) člena 121(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012;
(b)
finančna pomoč iz člena 35(2) te uredbe.
5. Člena 175 in 177 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 se ne uporabljata.
Člen 38
Nagrade
Uporablja se naslov VII prvega dela Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 z izjemo drugega pododstavka člena 138(2) navedene uredbe.
Člen 39
Proračunska podpora
Uporablja se člen 186 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
Splošna ali sektorska proračunska podpora Unije temelji na vzajemni odgovornosti in skupni zavezanosti univerzalnim vrednotam; njen namen je okrepitev pogodbenih partnerstev med Unijo in državami AKP ali ČDO zaradi spodbujanja demokracije, človekovih pravic in pravne države, podpiranja trajnostne in vključujoče gospodarske rasti ter izkoreninjenja revščine.
Vsaka odločitev o zagotavljanju proračunske podpore temelji na politikah o proračunski podpori, dogovorjenih na ravni Unije, jasnem sklopu meril upravičenosti ter temeljiti oceni tveganj in koristi.
Eden od odločilnih dejavnikov take odločitve je ocena zavezanosti, opravljeno delo in napredek držav AKP in ČDO na področju demokracije, človekovih pravic in pravne države. Zaradi učinkovitejšega odzivanja na politične, gospodarske in družbene razmere v državah AKP in ČDO se proračunska podpora razlikuje, pri čemer se upoštevajo nestabilne razmere.
Pri zagotavljanju proračunske podpore Komisija jasno določi in spremlja njeno pogojevanje ter podpira razvoj parlamentarnega nadzora in zmogljivosti revizije ter povečuje preglednost in javni dostop do informacij.
Pogoj za izplačilo proračunske podpore je zadovoljiv napredek pri doseganju ciljev, dogovorjenih z državami AKP in ČDO.
Pri zagotavljanju proračunske podpore za ČDO se upoštevajo njihove institucionalne povezave z zadevno državo članico.
Člen 40
Finančni instrumenti
Finančni instrumenti se lahko vzpostavijo v sklepu o financiranju iz člena 26. Po možnosti so vzpostavljeni pod vodstvom EIB, večstranske evropske finančne institucije, kot je Evropska banka za obnovo in razvoj, ali dvostranske evropske finančne institucije, kot so dvostranske razvojne banke, morebiti skupaj z dodatnimi nepovratnimi sredstvi iz drugih virov.
Komisija lahko finančne instrumente uporablja v okviru neposrednega upravljanja ali v okviru posrednega upravljanja, pri katerem izvajanje nalog poveri subjektom v skladu s točko (c)(ii), (iii), (v) in (vi) člena 58(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Ti subjekti izpolnjujejo zahteve Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in upoštevajo cilje, standarde in politike Unije ter najboljše prakse v zvezi z uporabo in poročanjem o sredstvih Unije.
Za subjekte, ki izpolnjujejo merila iz člena 60(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, se šteje, da izpolnjujejo merila za izbor iz člena 139 te uredbe. Uporablja se naslov VIII prvega dela Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, razen odstavka 1, prvega pododstavka odstavka 4 in odstavka 5 člena 139 navedene uredbe.
Za namene izvajanja in poročanja se lahko finančni instrumenti razvrstijo po aranžmajih.
Člen 41
Strokovnjaki
Uporabljata se drugi odstavek člena 204 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in člen 287 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, ki se nanašata na plačane zunanje strokovnjake.
Člen 42
Skrbniški skladi Unije
1. Ob upoštevanju odstavka 2 tega člena se uporablja člen 187 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
2. Kar zadeva člen 187(8) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 je pristojni odbor tisti odbor, ki je naveden v členu 8 Notranjega sporazuma.
NASLOV IX
Priprava zaključnega računa in računovodstvo
Člen 43
Zaključni račun 11. ERS
1. Zaključni račun 11. ERS, ki opisuje finančno stanje sklada na dan 31. decembra danega leta, vključuje:
(a)
računovodske izkaze;
(b)
poročilo o finančnem izvajanju.
Računovodskim izkazom se priložijo informacije, ki jih pošlje EIB v skladu s členom 57.
2. Računovodja pošlje začasni zaključni račun Računskemu sodišču do 31. marca naslednjega leta.
3. Računsko sodišče do 15. junija naslednjega leta izrazi svoja opažanja o začasnem zaključnem računu glede dela sredstev 11. ERS, katerega finančno upravljanje je v pristojnosti Komisije, tako da lahko Komisija vnese popravke, ki se štejejo kot potrebni za pripravo končnega zaključnega računa.
4. Komisija potrdi končni zaključni račun in ga pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču najpozneje do 31. julija naslednjega leta.
5. Uporablja se drugi pododstavek člena 148(3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
6. Končni zaključni račun se objavi v Uradnem listu Evropske unije skupaj z izjavo o zanesljivosti, ki jo da Računsko sodišče v skladu s členom 49, do 15. novembra naslednjega leta.
7. Začasni in končni zaključni račun se lahko v skladu z odstavkoma 2 in 4 pošljeta elektronsko.
Člen 44
Računovodski izkazi in poročilo o finančnem izvajanju
1. Uporablja se člen 145 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
2. Odgovorni odredbodajalec pripravi poročilo o finančnem izvajanju in ga do 15. marca posreduje računovodji za vključitev v zaključni račun 11. ERS. Poročilo o finančnem izvajanju predstavlja resnično in pošteno sliko prihodkov in odhodkov iz sredstev 11. ERS. Pripravi se v milijonih eurov in zajema:
(a)
izkaz finančnega izida, ki prikazuje celotno finančno poslovanje za dano leto glede na prihodke in odhodke;
(b)
prilogo k izkazu finančnega izida, ki dopolnjuje in pojasnjuje v njem navedene informacije.
3. Izkaz finančnega izida zajema naslednje:
(a)
preglednico, ki opisuje spremembe v preteklem proračunskem letu v dodelitvah;
(b)
preglednico, ki prikazuje skupne obveznosti, dodeljena sredstva in izvedena plačila v proračunskem letu po dodelitvah ter skupne zneske po odprtju 11. ERS.
Člen 45
Spremljanje in poročanje Komisije in EIB
1. Komisija in EIB vsaka v mejah svojih pristojnosti spremljata, kako države AKP, ČDO ali kateri koli drug upravičenec uporabljajo pomoč 11. ERS, ter izvajanje projektov, ki se financirajo iz 11. ERS, zlasti glede na cilje iz členov 55 in 56 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU ter ustreznih določb sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj.
2. EIB redno obvešča Komisijo o izvajanju projektov, financiranih iz sredstev 11. ERS, ki jih upravlja, v skladu s postopki iz operativnih smernic Sklada za spodbujanje naložb.
3. Komisija in EIB državam članicam zagotavljata informacije o operativnem izvajanju sredstev 11. ERS, kot je določeno v členu 18 Izvedbene uredbe. Komisija te informacije pošlje Računskemu sodišču v skladu s členom 11(6) Notranjega sporazuma.
Člen 46
Računovodstvo
Za sredstva 11. ERS, ki jih upravlja Komisija, se uporabljajo računovodska pravila iz člena 143(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Ta pravila se uporabljajo za 11. ERS ob upoštevanju posebne narave njegovih dejavnosti.
Za računovodske izkaze iz člena 44 te uredbe se uporabljajo računovodska načela iz člena 144 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
Uporabljajo se členi 151, 153, 154 in 155 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
Računovodja pripravi in po posvetovanju z odgovornim odredbodajalcem sprejme kontni okvir, ki se uporablja za dejavnosti 11. ERS.
Člen 47
Proračunsko računovodstvo
1. Proračunsko računovodstvo zagotavlja natančen zapis finančnega izvajanja sredstev 11. ERS.
2. Proračunsko računovodstvo prikazuje:
(a)
vse dodelitve in ustrezna sredstva 11. ERS;
(b)
vse finančne obveznosti;
(c)
plačila ter
(d)
ugotovljene dolgove in izterjave za proračunsko leto, v celoti in brez neto izravnave.
3. Če so obveznosti, plačila in dolgovi izraženi v nacionalnih valutah, mora računovodski sistem po potrebi omogočati njihovo evidentiranje v nacionalnih valutah in v eurih.
4. Celotne finančne obveznosti se evidentirajo v eurih za vrednost sklepov o financiranju, ki jih sprejme Komisija. Posamezne finančne obveznosti se evidentirajo v eurih v vrednosti, ki ustreza vrednosti pravnih obveznosti. Navedena vrednost po potrebi vključuje:
(a)
določbo za plačilo stroškov, povračljivih ob predložitvi dokazil;
(b)
določbo za spremembo cen, za povečanje količin ter za nepredvidene izdatke, določene v pogodbah, ki se financirajo iz 11. ERS;
(c)
finančno določbo za nihanja deviznih tečajev.
5. Vse računovodske evidence, ki se nanašajo na izpolnjevanje obveznosti, se hranijo pet let od datuma sklepa o razrešnici za finančno izvajanje sredstev iz 11. ERS iz člena 50, in sicer za proračunska leta, v katerih je bila obveznost za računovodske namene zaprta.
NASLOV X
Zunanja revizija in razrešnica
Člen 48
Zunanja revizija in razrešnica glede Komisije
1. Računsko sodišče svoja pooblastila glede dejavnosti, financiranih iz sredstev 11. ERS, ki jih upravlja Komisija v skladu s členom 16, izvaja v skladu s tem členom in členom 49.
2. Uporabljajo se: člena 159 in 160, člen 161 razen odstavka 6 navedenega člena, člen 162 razen prvega stavka odstavka 3 in odstavka 5 navedenega člena ter člen 163 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
3. Za namene člena 159(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Računsko sodišče upošteva Pogodbi, Sporazum o partnerstvu AKP-EU, sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj, Notranji sporazum, to uredbo in vse druge akte, sprejete na podlagi navedenih instrumentov.
4. Za namene člena 162(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 je datum, ki je določen v prvem stavku, 15. junij.
5. Računsko sodišče je obveščeno o notranjih pravilih iz člena 56(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, vključno z imenovanjem odredbodajalcev, ter o aktih o prenosu pooblastil iz člena 69 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
6. Nacionalni revizijski organi držav AKP in ČDO se spodbujajo, naj sodelujejo z Računskim sodiščem, kadar jih ta k temu povabi.
7. Računsko sodišče lahko na zahtevo ene od drugih institucij Unije izda mnenja o zadevah v zvezi z 11. ERS.
Člen 49
Izjava o zanesljivosti
Računsko sodišče hkrati z letnim poročilom iz člena 162 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskemu parlamentu in Svetu pošlje izjavo o zanesljivosti računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti z njimi povezanih transakcij, ki se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 50
Razrešnica
1. Sklep o razrešnici zajema zaključni račun iz člena 43, razen tistega dela zaključnega računa, ki ga zagotovi EIB v skladu s členom 57, in se sprejme v skladu s členom 164 ter členom 165(2) in (3) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Razrešnica iz člena 164(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se da za tista sredstva 11. ERS, ki jih upravlja Komisija v skladu s členom 16(1) te uredbe za leto n.
2. Sklep o razrešnici se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
3. Uporabljata se člena 166 in 167 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
DRUGI DEL
SKLAD ZA SPODBUJANJE NALOŽB
Člen 51
Vloga Evropske investicijske banke
EIB v imenu Unije v skladu z drugim delom te uredbe upravlja Sklad za spodbujanje naložb in izvaja dejavnosti v sklopu tega sklada, vključno s subvencijami obrestne mere in tehnično pomočjo.
Poleg tega EIB prevzame finančno izvajanje drugih dejavnosti, ki se opravljajo s pomočjo financiranja iz njenih lastnih sredstev, v skladu s členom 4 Notranjega sporazuma, po potrebi skupaj s subvencioniranimi obrestnimi merami, ki se črpajo iz sredstev 11. ERS.
Izvajanje drugega dela te uredbe Komisiji ne nalaga nobenih obveznosti ali odgovornosti.
Člen 52
Ocene obveznosti in plačil Sklada za spodbujanje naložb
EIB vsako leto pred 1. septembrom pošlje Komisiji oceno obveznosti in plačil, ki je potrebna za pripravo poročila iz člena 7(1) Notranjega sporazuma, in sicer za dejavnosti Sklada za spodbujanje naložb, vključno s subvencioniranimi obrestnimi merami v skladu z Notranjim sporazumom. EIB po potrebi pošlje Komisiji posodobljene ocene obveznosti in plačil. Podrobnosti v zvezi s tem so opredeljene v sporazumu o upravljanju iz člena 55(4) te uredbe.
Člen 53
Upravljanje prispevkov v Sklad za spodbujanje naložb
1. Države članice plačajo EIB prispevke iz točke (b) člena 21(7), ki jih določi Svet, brez stroškov za upravičenca prek posebnega računa, ki ga EIB odpre v imenu Sklada za spodbujanje naložb v skladu s podrobnimi pravili, določenimi v sporazumu o upravljanju iz člena 55(4).
2. Datum iz člena 1(5) Notranjega sporazuma je 31. december 2030.
3. Razen če Svet v zvezi z nadomestilom EIB v skladu s členom 5 Notranjega sporazuma sklene drugače, prihodki, ki jih EIB prejme prek stanja v dobro na posebnih računih iz odstavka 1, dopolnjujejo Sklad za spodbujanje naložb in se upoštevajo pri zahtevkih za prispevke iz člena 21 ter se uporabijo za izpolnjevanje kakršnih koli finančnih obveznosti po 31. decembru 2030.
4. EIB vodi zakladnico za zneske iz odstavka 1 v skladu s podrobnimi pravili iz sporazuma o upravljanju iz člena 55(4).
5. Sklad za spodbujanje naložb se upravlja v skladu s pogoji iz Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj, Notranjega sporazuma in drugega dela te uredbe.
Člen 54
Nadomestilo EIB
EIB se povrnejo vsi stroški za upravljanje dejavnosti, povezanih s Skladom za spodbujanje naložb. Svet odloči o sredstvih in mehanizmih za nadomestilo EIB v skladu s členom 5(4) Notranjega sporazuma. Ukrepi za izvedbo navedene odločitve se vključijo v sporazum o upravljanju iz člena 55(4).
Člen 55
Izvajanje Sklada za spodbujanje naložb
1. Za instrumente, financirane iz sredstev 11. ERS, ki jih upravlja EIB, se uporabljajo pravila EIB.
2. Če programe ali projekte sofinancirajo države članice ali njihovi izvajalski organi in če ustrezajo prednostnim nalogam, ki so določene v strategijah sodelovanja in dokumentih načrtovanja za posamezno državo, navedenih v izvedbeni uredbi, ter so predvidene v drugem in tretjem pododstavku člena 10(1) Notranjega sporazuma in v členu 74 sklepa o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj, lahko EIB poveri naloge izvajanja Sklada za spodbujanje naložb državam članicam ali njihovim izvajalskim organom.
3. EIB ob ustreznem upoštevanju zahtev po zaupnosti in varnosti, zlasti varstva osebnih podatkov, objavi imena prejemnikov finančne podpore v okviru Sklada za spodbujanje naložb, razen če bi lahko takšno razkritje škodovalo poslovnim interesom prejemnikov. Pri merilih za razkritje in ravni podrobnosti razkritja se upoštevajo posebnosti sektorja in značilnosti Sklada za spodbujanje naložb.
4. Natančna pravila za izvajanje tega dela so predmet sporazuma o upravljanju med Komisijo, ki deluje v imenu Unije, in EIB.
Člen 56
Poročanje v okviru Sklada za spodbujanje naložb
EIB redno obvešča Komisijo o dejavnostih, ki se izvajajo v okviru Sklada za spodbujanje naložb, vključno s subvencioniranimi obrestnimi merami, o uporabi zahtevkov za prispevke, ki se plačajo EIB, in zlasti o skupnih četrtletnih zneskih obveznosti, pogodb in plačil, v skladu s podrobnimi pravili iz sporazuma o upravljanju iz člena 55(4).
Člen 57
Računovodstvo in računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb
1. EIB vodi račune Sklada za spodbujanje naložb, vključno s subvencioniranimi obrestnimi merami, ki jih uporablja banka in se financirajo iz ERS, da zagotovi sledenje sredstev za celotni krog od prejema do izplačila, pa vse do prihodka, ki ga ustvarijo, ter morebitnih poznejših povračil. EIB pripravi ustrezna računovodska pravila in metode na podlagi mednarodnih računovodskih standardov ter o njih ustrezno obvesti Komisijo in države članice.
2. EIB vsako leto Svetu in Komisiji pošlje poročilo o izvajanju dejavnosti, financiranih iz sredstev 11. ERS, ki jih upravlja, vključno z računovodskimi izkazi, sestavljenimi v skladu s pravili in metodami iz odstavka 1, ter informacijami iz člena 44(3).
Osnutek navedenih dokumentov se predloži najpozneje do 28. februarja, njihova končna različica pa najpozneje 30. junija proračunskega leta, ki sledi proračunskemu letu, na katerega se nanašajo, tako da jih lahko Komisija uporabi pri pripravi zaključnega računa iz člena 43 te uredbe v skladu s členom 11(6) Notranjega sporazuma. EIB Komisiji do 31. marca predloži poročilo o finančnem upravljanju sredstev, ki jih upravlja.
Člen 58
Zunanja revizija in razrešnica glede dejavnosti EIB
Dejavnosti, financirane iz sredstev 11. ERS, ki jih upravlja EIB v skladu s tem delom, so predmet postopkov revizije in razrešnice, ki jih EIB uporablja za račune tretjih oseb, za katere je pooblaščena. Natančna pravila za revizijo, ki jo opravlja Računsko sodišče, so določena v tristranskem sporazumu med EIB, Komisijo in Računskim sodiščem.
TRETJI DEL
PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE
NASLOV I
Prehodne določbe
Člen 59
Prenos neporabljenih sredstev iz prejšnjih Evropskih razvojnih skladov
Neporabljena sredstva iz sredstev, zbranih na podlagi notranjih sporazumov za 8., 9. in 10. ERS (v nadaljnjem besedilu: prejšnji ERS), se v skladu s točko (b) člena 1(2) ter členom 1(3) in (4) Notranjega sporazuma prenesejo v 11. ERS.
Člen 60
Prihodki iz obresti na sredstva prejšnjih ERS
Kosmati dobiček iz obresti na sredstva prejšnjih ERS se prenese v 11. ERS in dodeli za enake namene kakor prihodek iz člena 1(6) Notranjega sporazuma. Enako velja za razne prihodke iz prejšnjih ERS, vključno na primer z zamudnimi obrestmi, prejetimi, ker so države članice zamudile s plačili prispevkov v navedene ERS. Obresti, ustvarjene s sredstvi ERS, ki jih upravlja EIB, dopolnjujejo Sklad za spodbujanje naložb.
Člen 61
Zmanjšanje prispevkov v višini neporabljenih sredstev
Prispevki držav članic, navedeni v točki (a) člena 1(2) Notranjega sporazuma, se zmanjšajo za zneske iz projektov v okviru 10. ERS ali iz prejšnjih ERS, za katere v skladu s členom 1(3) Notranjega sporazuma niso bile prevzete obveznosti ali ki so se sprostili v skladu s členom 1(4) Notranjega sporazuma, razen če Svet soglasno odloči drugače.
Učinek na prispevek vsake države članice se izračuna sorazmerno s prispevkom vsake države članice v 9. in 10 ERS. Učinek se izračuna letno.
Člen 62
Uporaba te uredbe za dejavnosti v okviru prejšnjih ERS
Določbe te uredbe se brez poseganja v obstoječe pravne obveznosti uporabljajo za dejavnosti, financirane iz prejšnjih ERS. Te določbe se ne uporabljajo za Sklad za spodbujanje naložb.
Člen 63
Začetek postopkov v zvezi s prispevki
Postopek v zvezi s prispevki držav članic iz členov 21 do 24 te uredbe se prvič uporabi za prispevke v letu n + 2, pod pogojem, da Notranji sporazum začne veljati med 1. oktobrom leta n in 30. septembrom leta n + 1.
NASLOV II
Končne določbe
Člen 64
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 2. marca 2015