PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 430/2013
ze dne 13. května 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky a Thajska, o konečném výběru prozatímního cla uloženého z tohoto dovozu a o ukončení řízení s ohledem na Indonésii
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 15. listopadu 2012 nařízením (EU) č. 1071/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno oznámením o zahájení antidumpingového řízení (3) zveřejněným dne 16. února 2012 v důsledku podnětu, který podal dne 3. ledna 2012 Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem (dále jen „fitinky z kujné litiny se závitem“) v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložily některé zúčastněné strany své písemné připomínky ke známým předběžným zjištěním. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta rovněž možnost ústního slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a analyzovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by výrobek, který dováží, neměl být považován za součást dotčeného výrobku, jelikož její výrobek má určité technické zvláštnosti. Tyto fitinky z kujné litiny používají kuželové závity na rozdíl od jiných dovážených fitinek z kujné litiny, které používají paralelní závity.
(7)
Šetřením se však zjistilo, že s výjimkou uvedených technických zvláštností vykazují tyto fitinky s kuželovými závity stejné fyzické a technické vlastnosti jako ostatní dovážené fitinky z kujné litiny. Navíc se šetřením ohledně použití zjistilo, že se fitinky s kuželovými závity používají stejným způsobem jako jiné dovážené fitinky z kujné litiny. V jednom členském státě, kde se používají oba typy fitinek, bylo skutečně shledáno, že jsou zaměnitelné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(8)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem mohou být prodávány v celé Unii, zatímco fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem lze prodávat pouze ve Spojeném království, Irské republice, na Maltě a Kypru. Fitinky s černým lomem a fitinky s bílým lomem tedy nejsou na trhu Unie plnohodnotnými konkurenty.
(9)
Šetřením však bylo zjištěno, že většina dovozu fitinek z kujné litiny se závitem s černým lomem pocházejících z dotčených zemí směřuje do zemí kontinentální Evropy, jako je Německo, Itálie, Polsko nebo Španělsko. Lze tedy vyvodit závěr, že fitinky z kujné litiny se závitem s černým lomem a fitinky z kujné litiny se závitem s bílým lomem jsou plnohodnotnými konkurenty na celém trhu Unie, a nikoliv pouze v omezeném počtu členských států.
(10)
Jeden z dovozců zopakoval svou námitku, že části kompresních fitinek by neměly náležet do definice dotčeného výrobku. Argumentoval tím, že části kompresních fitinek mají odlišné použití, a poskytl podpůrné důkazy o tom, že závity na částech kompresních fitinek lze snadno odlišit od závitů na standardních fitinkách, neboť se vyrábějí podle odlišné normy ISO (4). Ze zvážení předložených důkazů vyplynul závěr, že je třeba vymezení výrobku odpovídajícím způsobem upravit.
(11)
Další dvě zúčastněné strany argumentovaly pro vynětí elektrických instalačních fitinek z kujné (tvárné) litiny, a zejména kruhových rozvodných skříní z kujné litiny se závitem, které jsou hlavní složkou všech elektrických instalačních trubek a fitinek, z vymezení výrobku. Uvedly, že tyto rozvodné skříně slouží k jinému účelu (tj. jako obal a ochrana systémů elektrického vedení, zatímco standardní fitinky zkoumané v tomto řízení zajišťují bezúnikový tok plynu a vody). Jsou také snadno rozpoznatelné od ostatních fitinek (nemusí být zcela plynotěsné nebo vodotěsné a mají lehká víka, která při zamontování do systému po dovozu umožňují snadný přístup ke kabelům). Z pečlivého zvážení těchto argumentů vyplynul závěr, že kruhové rozvodné skříně z kujné litiny se závitem bez víka by měly být vyňaty z vymezení výrobku.
(12)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo považováno za vhodné revidovat vymezení výrobku stanovené v prozatímním nařízení. Z toho důvodu je dotčený výrobek s konečnou platností definován jako příslušenství (fitinky) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, v současné době kódu KN ex 7307 19 10, s vynětím částí kompresních fitinek, které používají metrický závit podle normy ISO DIN 13, a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzují se předběžná zjištění uvedená v 17. až 21. bodě odůvodnění a ve 23. až 28 bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
(14)
Po poskytnutí prozatímních informací nebyly doručeny žádné připomínky týkající se výběru vzorků u výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v ČLR ani u dovozců, kteří nejsou ve spojení. Proto se potvrzují zjištění uvedená v 29. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(15)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 32. až 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Srovnatelná země
(16)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnatelné země, potvrzují se zjištění uvedená v 47. až 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.3 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(17)
Jeden čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se běžná hodnota měla vypočítat na základě domácího prodeje uskutečněného jediným spolupracujícím výrobcem ve srovnatelné zemi, přestože jeho prodej nedosahuje reprezentativního množství, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 2 základního nařízení. V případě srovnatelné země lze tuto námitku přijmout. Ke stanovení běžné hodnoty byl proto použit domácí prodej jediného spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi uskutečněný v běžném obchodním styku.
(18)
Tentýž čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se dumpingové rozpětí mělo stanovit s použitím veškerého prodeje na vývoz, a nejen pro typy výrobků přímo srovnatelné s typy prodávanými výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu. Tato námitka byla přijata. V případě těchto typů výrobků, které nejsou přímo srovnatelné, se při stanovení běžné hodnoty vycházelo z aritmetického průměru běžné hodnoty odpovídajících typů výrobků, upravené tržní hodnotou rozdílů ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se prozatímní zjištění uvedená v 54. a 59. až 61. a v 64. až 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Dumpingová rozpětí
(20)
U společností zařazených do vzorku byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku.
(21)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(23)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno jako 41,1 %.
(24)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s objemem čínského vývozu, jak je stanoveno dále v 51. bodě odůvodnění.
(25)
Vzhledem k tomu, že spolupráce představuje více než 50 % celkového čínského vývozu do Unie a průmyslové odvětví lze považovat za roztříštěné, neboť v ČLR působí značný počet vyvážejících výrobců, lze úroveň spolupráce považovat za vysokou. Zbytkové dumpingové rozpětí bylo tedy stanoveno podle úrovně společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.
(26)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
2. Indonésie
2.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(27)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání, potvrzují se pro Indonésii předběžná zjištění uvedená v 75. až 87. a v 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Dumpingová rozpětí
(28)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu jediné spolupracující indonéské společnosti představoval více než 80 % celkového indonéského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní vyvážející výrobce z Indonésie na stejné úrovni jako u spolupracující společnosti.
(29)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro indonéské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Všechny ostatní společnosti
11,0
3. Thajsko
3.1 Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(30)
Pokud jde o Thajsko, nebyly doručeny žádné připomínky, které by vedly ke změně použité metodiky nebo vlastního stanovení dumpingu.
(31)
Pokud jde o Thajsko, potvrzují se tedy zjištění v 75. až 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se běžné hodnoty, vývozní ceny a srovnání.
3.2 Dumpingová rozpětí
(32)
Přezkum a upřesnění výpočtu dumpingu vedly k mírně sníženému dumpingovému rozpětí - odpovídajícímu 15,5 % - pro jednoho z thajských vyvážejících výrobců. Dumpingové rozpětí pro druhého spolupracujícího vyvážejícího výrobce je s konečnou platností potvrzeno na prozatímní úrovni.
(33)
Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za vysokou (objem vývozu dvou spolupracujících thajských společností představoval více než 80 % celkového thajského vývozu do Unie během období šetření), bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro všechny ostatní thajské vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí u dvou spolupracujících společností.
(34)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí pro thajské společnosti, vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Všechny ostatní společnosti
50,7
E. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 94. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Doplňuje se, že během posuzovaného období byl obdobný výrobek v Unii vyráběn třemi dalšími výrobci, kteří výrobu ukončili mezi lety 2008 a 2009, a jedním dalším výrobcem, který ukončil výrobu zhruba na konci posuzovaného období.
2. Definice výrobního odvětví Unie
(36)
Zúčastněné strany uvedly, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, dotčený výrobek dovážejí, a neměly by tudíž být považovány za součást výrobního odvětví Unie podle čl. 4 odst. 1 písm. a) základního nařízení.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že obě skupiny výrobců v Unii, které byly zařazeny do vzorku, skutečně dotčený výrobek dovážejí. Zaprvé je však třeba vzít na vědomí, že zjištění, že výrobce v Unii je zároveň dovozcem dotčeného výrobku, nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, objem dovozu je u všech výrobců v Unii nevýznamný ve srovnání s celkovou výrobou a prodejem skupin společností. Potvrzuje se tedy, že obě skupiny společností jsou považovány za součást výrobního odvětví Unie.
(38)
Kromě toho jedna zúčastněná strana uvedla, že jeden výrobce v Unii by neměl být považován za součást výrobního odvětví Unie, jelikož je údajně ve spojení s dovozcem dotčeného výrobku. Zaprvé je třeba vzít na vědomí, že zjištění spojení mezi výrobcem v Unii a vývozcem nevede automaticky k vyloučení tohoto výrobce z výrobního odvětví Unie. Zadruhé, nebyly poskytnuty žádné důkazy o tom, že by případné spojení mezi výrobcem v Unii a dovozcem splňovalo kritéria čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Množství dovážená údajným dovozcem ve spojení jsou jen malým zlomkem množství, která vyrábí a prodává údajný výrobce ve spojení v Unii. I kdyby tedy bylo zjištěno, že jsou výrobce v Unii a dovozce ve spojení, byl by výrobce v Unii stále považován za součást výrobního odvětví Unie.
(39)
Pokud jde o definici výrobního odvětví Unie pro účely posouzení újmy, má se za to, že všichni výrobci v Unii, kteří vyráběli tentýž výrobek v posuzovaném období, představují výrobní odvětví Unie, a bude se tedy na ně odkazovat jako na výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(40)
Jedna zúčastněná strana se vyjádřila ke skutečnosti, že během celého posuzovaného období přesahuje výroba výrobního odvětví Unie jeho prodej. Zároveň bylo oznámeno snížení zásob, což je nepravděpodobné, jelikož výroba přesahující prodej by měla vést ke zvýšení zásob.
(41)
V této souvislosti se skutečně konstatuje, že přestože v prozatímní fázi byla výroba i zásoby podle zjištění hlášeny správně, došlo k chybě při uvádění prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a některé části prodeje výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nebyly vůbec zohledněny. To bylo opraveno a v důsledku toho byla také příslušným způsobem revidována spotřeba v Unii a tržní podíly na trzích v Unii. Kvůli ukončení provozu tří výrobců v Unii v posuzovaném období, jak se uvádí v 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, má revize s ohledem na spotřebu v Unii významnější dopad na počátku posuzovaného období.
(42)
Spotřeba v Unii mezi roky 2008 a 2009 poklesla o 28 % a následně vzrostla o 7 procentních bodů na úroveň o 21 % nižší, než byla spotřeba na začátku posuzovaného období.
Spotřeba Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba v Unii
84 270
60 807
60 640
66 493
Index
100
72
72
79
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
4. Dovoz z dotčených zemí
4.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(43)
Pokud jde o objem dumpingového dovozu z Indonésie, potvrzuje se s konečnou platností, že tvořil přibližně pouze 2,5 % veškerého dovozu obdobného výrobku do Unie během období šetření. Proto jej lze považovat za dovoz, který nepůsobí výrobnímu odvětví Unie závažnou újmu ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení nebo ve smyslu ustanovení antidumpingové dohody WTO.
(44)
Vzhledem k výše uvedenému bylo s konečnou platností rozhodnuto, že tento dovoz nebude posuzován souhrnně s dumpingovým dovozem z ČLR a Thajska.
(45)
Pokud jde o souhrnné posouzení dovozu z ČLR a Thajska za účelem analýzy újmy a příčin, zúčastněné strany uvedly, že by thajský dovoz neměl být z řady důvodů souhrnně posuzován s čínským dovozem.
(46)
Zaprvé je údajně množství prodeje thajského dovozu výrazně nižší než množství prodeje čínského dovozu a množství prodeje thajského dovozu v absolutních hodnotách klesá. Množství thajského dovozu však není zanedbatelné, a pro souhrnné posouzení je tedy dostatečné. Navíc i když thajský dovoz v absolutních hodnotách klesá, jak dále uvádí tabulka v 51. bodě odůvodnění, lze v 52. bodě odůvodnění zjistit, že získal v posuzovaném období 19 % tržního podílu.
(47)
Pokud jde o ceny, bylo uvedeno, že se výrobky dovážené z Thajska prodávají v průměru za vyšší cenu než výrobky dovážené z ČLR. Přestože je toto tvrzení správné, jsou ceny thajského dovozu stále ještě podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Kromě toho se rozdíl v cenách thajského a čínského dovozu v posuzovaném období trvale snižoval z 698 EUR/t v roce 2008 na 472 EUR/t v období šetření, jak je uvedeno v tabulce 108. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(48)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se obsah 98. až 105. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Objem a podíl dotčeného dumpingového dovozu na trhu, dovozní ceny a cenové podbízení
(49)
Některé zúčastněné strany uvedly, že je objem dovozu z ČLR udávaný ve 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení příliš vysoký, jelikož příslušný kód KN zahrnuje všechny typy fitinek z kujné litiny, a nikoliv jen fitinky se závity.
(50)
V tomto ohledu je třeba uvést, že se předpokládalo, že veškeré množství uváděné pro kód KN nejsou fitinky se závity. Objem uvedený v prozatímním nařízení již byl snížen na základě informací, které poskytly vnitrostátní celní orgány. Tyto údaje byly v souladu s informacemi obsaženými v podnětu. Zúčastněné strany měly dostatek času se k tomu vyjádřit. V tomto ohledu však žádná ze zúčastněných stran neposkytla žádné informace ani před zveřejněním prozatímního nařízení, ani ve lhůtě poskytnuté pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení. Čínská obchodní komora poskytla určité kvantifikované informace týkající se údajně správné výše čínského dovozu ve velmi pozdní fázi řízení - téměř dva měsíce po termínu pro předložení připomínek k prozatímnímu nařízení, a tedy bezmála rok po zahájení šetření, kdy byly poprvé poskytnuty údaje o dovozu ve veřejné verzi podnětu. Poskytnutí těchto informací po termínu znemožňuje jejich ověření objektivním postupem, aniž by došlo k nadměrnému prodloužení období šetření nad rámec patnáctiměsíční lhůty stanovené v čl. 6 odst. 9 základního nařízení. V každém případě se zdá, že tyto informace uvádějí pro čínský vývoz údaje podstatně nižší oproti skutečnosti, jelikož jsou založeny pouze na odhadech týkajících se vývozu spolupracujících společností, a nebylo by je proto možné považovat za přesné. Tato námitka byla proto zamítnuta.
(51)
Řada dovozců však poskytla informace o svém dovozu jiných výrobků než dotčeného výrobku v rámci stejného kódu KN v posuzovaném období. K těmto informacím bylo možné přihlédnout a objem dovozu z dotčených zemí byl v souladu s tím snížen.
Objem dovozu do Unie (v tunách)
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
24 180
20 876
20 416
28 894
Index
100
86
84
119
Thajsko
3 723
2 681
3 331
3 485
Index
100
72
89
94
Obě dotčené země
27 903
23 558
23 747
32 379
Index
100
84
85
116
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(52)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dumpingového dovozu obou dotčených zemí na trhu. Tržní podíl dumpingového dovozu z obou dotčených zemí se během posuzovaného období zvýšil o 15,6 procentního bodu z 33,1 % na 48,7 %. K tomuto růstu tržního podílu došlo zejména mezi rokem 2010 a obdobím šetření, v němž došlo k oživení poptávky.
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
Období šetření
ČLR
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Index
100
120
117
151
Thajsko
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Index
100
100
124
119
Obě dotčené země
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Index
100
117
118
147
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(53)
Jedna zúčastněná strana požadovala, aby byly zveřejněny informace o ceně souhrnného prodeje podle typu výrobku pro výrobní odvětví Unie. Jak ale uvádí 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii sestával pouze ze dvou skupin výrobců a souhrnné údaje nemohly být z důvodu důvěrné povahy zveřejněny. Tento důvod platí také pro zveřejnění ceny souhrnného prodeje podle typu výrobku.
(54)
Zúčastněné strany uvedly, že dovoz z dotčených zemí vstupuje do Unie na jiné úrovni obchodu než zboží prodávané výrobci v Unii. To bylo skutečně potvrzeno; výrobní odvětví Unie a dovozci obvykle sdílejí značný počet zákazníků. Tato námitka proto mohla být přijata a byly provedeny náležité úpravy pro objem obchodu.
(55)
V důsledku toho byla snížena rozpětí podbízení uvedená ve 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištěná rozpětí podbízení jsou však obvykle i nadále značná, a to mezi 25 % a 45 %, s jedinou výjimkou jednoho thajského vývozce, u něhož rozpětí podbízení dosahovalo zhruba 10 %.
(56)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 108. a 109. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky ani připomínky, potvrzuje se 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Jelikož ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se 112. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Zásoby
(59)
Jelikož ohledně zásob nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 115. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(60)
V důsledku záležitosti zmíněné výše ve 41. bodě odůvodnění bylo potřeba revidovat také objem prodeje a tržní podíl výrobního odvětví Unie. V důsledku poklesu poptávky došlo mezi rokem 2008 a 2009 na trhu Unie k poklesu objemu prodeje u všech výrobců v Unii, a to o 36 %. Po roce 2009 však došlo ke značnému nárůstu poptávky v Unii zhruba o 6 000 tun, jak je uvedeno výše v 42. bodě odůvodnění, ale prodej v Unii se do konce posuzovaného období snížil o dalších 5 procentních bodů, tedy o 2 440 tun.
Objem prodeje v Unii (v tunách)
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Prodej v Unii
48 823
31 069
30 466
28 629
Index
100
64
62
59
Zdroj:
odpovědi výrobců v Unii zařazených do vzorku, podnět
(61)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie v posuzovaném období se průběžně snížil o 26 % nebo 14,8 procentního bodu, zatímco dumpingový dovoz se ve stejném období zvýšil o 15,6 procentního bodu, jak je uvedeno výše v 52. bodě odůvodnění.
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci
2008
2009
2010
Období šetření
Podíl na trhu
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Index
100
88
87
74
Zdroj:
údaje v podnětu, Eurostat a odpovědi na dotazník
(62)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že tržní podíly na segmentu zahraničního trhu ve Spojeném království vykazují odlišné tržní podíly, přičemž výrobnímu odvětví Unie pravděpodobně náleží větší podíl na trhu, zatímco tržní podíl čínského dovozu je na tomto konkrétním segmentu unijního trhu zřejmě menší.
(63)
Je docela dobře možné, že výrobnímu odvětví Unie náleží na určité části trhu v jednom členském státě vyšší tržní podíl. To, že různé hospodářské subjekty nemají na všech segmentech trhu ve všech členských státech stejný podíl na trhu, je normální. Předmětná analýza újmy se však zabývá trhem Unie jako celkem. V tomto ohledu bylo skutečně potvrzeno, že se tržní podíl výrobního odvětví Unie výrazně zmenšil, jak je vysvětleno výše.
6. Závěr ohledně újmy
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další námitky či připomínky, potvrzuje se obsah 118. až 133. bodu odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky jiných činitelů
1.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(65)
V důsledku záležitosti týkající se prodeje výrobního odvětví Unie v Unii uvedené výše ve 41. bodě odůvodnění bylo třeba revidovat také tržní podíl dalších třetích zemí. Pokud jde o další třetí země, byl v rámci celého posuzovaného období dovoz na velmi nízké úrovni. Celkový tržní podíl dovozu z jiných zemí než obou dotčených zemí se v posuzovaném období snížil o 0,8 procentního bodu z 9,0 % na 8,2 %.
(66)
Druhým největším zdrojem dovozu byly během období šetření Brazílie, Indonésie a Turecko, jejichž podíl na trhu byl mezi 1,3 % a 1,5 %, a u všech těchto zemí byl podíl na trhu stabilní nebo během posuzovaného období klesl.
Podíl dovozu na trhu
2008
2009
2010
Období šetření
Brazílie
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonésie
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turecko
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Ostatní země
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Celkem
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Index
100
114
118
92
Zdroj:
Eurostat
(67)
Vzhledem k malému objemu a stabilnímu trendu lze dospět k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí než dotčených zemí nepřispěl k újmě, kterou během období šetření utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.2 Vývoj spotřeby v Unii
(68)
Zúčastněné strany uvedly, že se spotřeba v Unii vyvíjí negativně, neboť se objevily náhražky vyráběné z jiných materiálů, než je kujná (tvárná) litina, jako umělá hmota, nerezová ocel, uhlíková ocel a měď, a také nové technologie spojování. Někteří výrobci v Unii v důsledku toho rozšířili svou škálu výrobků, která nyní zahrnuje i tyto náhražkové výrobky.
(69)
V tomto ohledu se připomíná, že účinky této substituce se zabýval 146. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Účinky substituce měly nepříznivý dopad na spotřebu v Unii, což dále ovlivnilo výrobu a objem prodeje výrobců v Unii.
(70)
Jak již však bylo uvedeno v prozatímním nařízení, poškozující účinek zmenšující se spotřeby v Unii dále zhoršoval stálý růst dumpingového dovozu, jehož podíl na zmenšujícím se trhu se zvýšil o 15,6 procentního bodu. Jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, zvýšila se od roku 2009 do období šetření poptávka v Unii zhruba o 6 000 tun, ale objem prodeje výrobního odvětví Unie na oživujícím se trhu se snížil do konce posuzovaného o dalších 2 440 tun.
(71)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že nepříznivý vývoj spotřeby v Unii nepopírá příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
1.3 Snížení výrobní kapacity není důsledkem dumpingového dovozu
(72)
Zainteresované strany uvedly, že snížení výrobní kapacity Unie, uvedené ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je důsledkem ukončení provozu tří výrobců v Unii, k němuž došlo v letech 2008 a 2009 kvůli hospodářské krizi. Toto snížení tedy údajně nelze dávat do souvislosti s dovozem z dotčených zemí.
(73)
V tomto ohledu je kladen důraz na to, že se již ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení jako hlavní příčina snížení výrobní kapacity uvádí ukončení provozu tří výrobců v Unii.
(74)
Toto ukončení provozu tří výrobců v Unii však nelze vnímat pouze jako výsledek klesající poptávky. Během posuzovaného období se na zmenšující se trh Unie popsaný ve 42. bodě odůvodnění dostával stále větší přísun dovozu z dotčených zemí, který nakonec získal 15,6 procentního bodu tržního podílu, jak je vysvětleno výše v 52. bodě odůvodnění. Je proto jasné, že ukončení provozu tří výrobců v Unii, a tedy snížení výrobní kapacity výrobního odvětví Unie, nezpůsobila jen klesající poptávka. Existuje také jasná souvislost mezi snížením výrobní kapacity Unie a zvýšením tržního podílu dumpingového dovozu.
1.4 Dovoz dotčeného výrobku výrobci v Unii
(75)
Zúčastněné strany uvedly, že si výrobci v Unii sami způsobili újmu, kterou utrpěli, neboť značné množství dotčeného výrobku údajně dováželi. Tato námitka se šetřením nepotvrdila. Z informací, které poskytli výrobci v Unii a spolupracující vývozci, vyplývá, že v případě obou skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku byl tento dovoz malý v poměru k jejich celkové výrobě a prodeji vlastního zboží, jak se již uvádí výše ve 37. bodě odůvodnění. Vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie lze vyslovit závěr, že tento dovoz nepřispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Námitka byla proto zamítnuta.
1.5 Použití roku 2008 jako počátku
(76)
Zúčastněné strany uvedly, že zhoršující se trend ve výrobním odvětví Unie se do značné míry opírá o použití roku 2008 jako referenčního bodu pro posuzované období. Rok 2008 byl údajně pro výrobní odvětví Unie mimořádně příznivý. Z informací uvedených v podnětu však vyplývá, že situace výrobního odvětví Unie v roce 2007 byla podobná situaci v roce 2008 nebo lepší. Z toho vyplývá závěr, že zjištění újmy nezávisí na použití roku 2008 jako počátku.
2. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(77)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, a jelikož nebyly vzneseny žádné jiné námitky ani připomínky, potvrzuje se obsah 134. až 153. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(78)
Závěrem se potvrzuje, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vyznačující se menší ziskovostí, menším objemem výroby, menším využitím kapacity, objemem prodeje a tržním podílem, byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem. Účinek snižující se poptávky na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie z hlediska výrobní kapacity, výroby a prodeje byl omezený.
(79)
Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny vlivy všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od újmu působících vlivů dumpingového dovozu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele samy o sobě nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu.
G. ZÁJEM UNIE
(80)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky, potvrzuje se 154. až 164. bod odůvodnění prozatímního nařízení včetně závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dumpingový dovoz z dotčených zemí.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(81)
Úroveň pro odstranění újmy byla upravena tak, aby byla zohledněna úroveň úpravy obchodu provedená ve výpočtu podbízení, jak je uvedeno výše v 54. až 55. bodě odůvodnění. Jelikož nebyly vzneseny žádné konkrétní připomínky, potvrzuje se 165. až 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(82)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s článkem 9 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Thajska, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech kromě jednoho dumpingového rozpětí.
(83)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce vyvážejících výrobců z Číny a Thajska bylo clo pro všechny ostatní společnosti v obou zemích stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď v rámci příslušné země zařazeny do vzorku, nebo spolupracovaly během šetření. Pro společnosti, které při šetření nespolupracovaly, a pro společnosti, které dotčený výrobek v období šetření do Unie nevyvážely, bude uplatněno clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(84)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze k tomuto nařízení, je konečná sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(85)
Sazby konečného antidumpingového cla byly stanoveny takto:
Čínská lidová republika
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
24,6
89,4
24,6
Ostatní spolupracující společnosti
41,1
86,3
41,1
Všechny ostatní společnosti
57,8
Thajsko
Společnost
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Celní sazba (v %)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Všechny ostatní společnosti
15,5
(86)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly určeny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejících z ČLR a Thajska a vyráběného těmito společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Pro dovoz dotčeného výrobku vyrobeného kteroukoli jinou společností, která není výslovně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým jménem a adresou, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nelze těchto sazeb využít a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(87)
Každou žádost o použití individuální sazby antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba podat Komisi (5) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz, například v souvislosti s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby pak bude toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno a seznam společností, na něž se vztahují individuální sazby antidumpingového cla, bude aktualizován.
(88)
Pokud jde o ČLR, mělo by být v zájmu zajištění rovného zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož se uvedený článek nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
(89)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem pocházejícího z ČLR a Thajska a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
(90)
Vzhledem k tomu, že v návaznosti na poskytnutí konečných informací nebyla předložena žádná nová tvrzení, která by ovlivnila výsledek posouzení případu, není odůvodněna žádná změna zjištění, která jsou výše podrobně popsána.
I. ZÁVAZEK
(91)
Jeden spolupracující thajský vyvážející výrobce nabídl cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Dotčený výrobek však existuje v mnoha druzích (vyvážející výrobce uvedl více než 900 typů výrobku prodávaných do Unie), u nichž se ceny výrazně liší (až o 200 % u nejprodávanějších typů, ale některé méně prodávané typy výrobku mohou být až desetkrát dražší než ostatní), čímž vzniká velmi vysoké riziko křížové kompenzace. Typy výrobku se navíc mohou vyvíjet z hlediska designu a konečného zpracování. Výrobek proto není považován za vhodný pro cenový závazek. Komise rovněž v posledních letech důsledně nepřijímá závazky v případech, kdy výrobek existuje v tolika druzích. Nabídka závazku byla proto odmítnuta.
J. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(92)
S ohledem na rozsah zjištěného dumpingového rozpětí a na úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné, aby byly částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením s konečnou platností vybrány. Jestliže jsou konečná cla vyšší než prozatímní cla, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla, zatímco částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by se měly uvolnit.
(93)
Jelikož jsou části příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka nyní vyňaty z vymezení výrobku (viz výše 8. a 11. bod odůvodnění), měly by se uvolnit prozatímně zajištěné částky na dovoz částí příslušenství (fitinek) používající metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhové rozvodné skříně z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka.
K. UKONČENÍ ŘÍZENÍ S OHLEDEM NA INDONÉSII
(94)
Jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění, lze objem dumpingového dovozu z Indonésie považovat za dovoz, který nepředstavuje příčinu závažné újmy výrobnímu odvětví Unie. Proto se má za to, že ochranná opatření nejsou nezbytná a řízení ve vztahu k Indonésii by se mělo ukončit.
(95)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit ukončení řízení, a nevyjádřily žádné připomínky,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Celní sazba (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - okres Jü-tchien
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Ťi-nan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. -Čching-tao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - okres Sü-šuej
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - obec Si-čao-tchung
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - město Lin-i
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - okres Tchaj-ku
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - okres Jü-tchien
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - Lang-fang, Che-pej
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -obec Chung-čchiao, okres Jü-tchien
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tchang-šan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - vesnice Nan-jang, Tchaj-ku
41,1
B346
Všechny ostatní společnosti
57,8
B999
Thajsko
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Všechny ostatní společnosti
15,5
B999
3. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz příslušenství (fitinek) pro trouby nebo trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem, s vynětím částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka, v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 (kód TARIC 7307191010), pocházejícího z ČLR a Thajska, se vybírají s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečných antidumpingových cel, se uvolňují.
2. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímních antidumpingových cel podle nařízení (EU) č. 1071/2012 na dovoz částí kompresních fitinek používajících metrický závit podle normy ISO DIN 13 a kruhových rozvodných skříní z kujné (tvárné) litiny se závitem bez víka a pocházejících z ČLR a z Thajska se uvolňují.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v ČLR poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 41,1 %.
Článek 4
Antidumpingové řízení týkající se dovozu příslušenství (fitinek) pro trouby a trubky z kujné (tvárné) litiny se závitem v současnosti kódu KN ex 7307 19 10 a pocházejícího z Indonésie se ukončuje.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. května 2013.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 430/2013
z dne 13. maja 2013
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajske, ter o zaključku postopka glede Indonezije
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 9 Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začasni ukrepi
(1)
Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 15. novembra 2012 z Uredbo (EU) št. 1071/2012 (2) (v nadaljnjem besedilu: začasna uredba) uvedla začasne protidampinške dajatve na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK) in Tajske.
(2)
Postopek se je začel z obvestilom o začetku (3), objavljenim 16. februarja 2012, zaradi pritožbe, ki jo je 3. januarja 2012 vložil Obrambni odbor Evropske unije za navojni liti pribor (fitinge) za cevi iz tempranega litega železa (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 50 % skupne proizvodnje navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa (v nadaljnjem besedilu: temprani navojni pribor) v Uniji.
(3)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 15 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajela obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Preučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
2. Nadaljnji postopek
(4)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev o uvedbi začasnih protidampinških ukrepov (v nadaljnjem besedilu: začasno razkritje), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele tudi možnost izraziti svoje mnenje na zaslišanju.
(5)
Komisija je nadaljevala z zbiranjem in analiziranjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(6)
Ena zainteresirana stran je trdila, da izdelek, ki ga uvažajo, ne bi smel biti del zadevnega izdelka, saj ima njen izdelek nekatere tehnične posebnosti. Ta temprani pribor ima stožčaste navoje in ne vzporednih, kot drug uvožen temprani pribor.
(7)
Vendar je preiskava pokazala, da ima razen teh tehničnih posebnosti zadevni pribor s stožčastimi navoji enake fizikalne in tehnične značilnosti kot drug uvožen temprani pribor. Poleg tega je, kar zadeva uporabo, preiskava pokazala, da se stožčasti navojni pribor uporablja podobno kot drug uvožen temprani pribor. Dejansko je bilo v eni državi članici, kjer se uporabljata obe vrsti, ugotovljeno, da sta zamenljivi. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(8)
Ena zainteresirana stran je trdila, da se lahko navojni pribor iz bele temprane litine prodaja po vsej Uniji, medtem ko se lahko navojni pribor iz črne temprane litine prodaja samo v Združenem kraljestvu, Republiki Irski, na Malti in Cipru. Zato za navojni pribor iz črne in bele temprane litine na trgu Unije domnevno ni popolne konkurence.
(9)
Vendar je preiskava pokazala, da gre večina uvoza navojnega pribora iz črne temprane litine s poreklom iz zadevnih držav v države celinske Evrope, na primer v Nemčijo, Italijo, na Poljsko in v Španijo. Zato se sklene, da navojni pribor iz črne in bele temprane litine na trgu Unije konkurirata v celoti, ne pa samo v omejenem številu držav članic.
(10)
Uvoznik je ponovil svojo trditev, da ohišja kompresijskega pribora ne bi smela biti vključena v opredelitev zadevnega izdelka. Ta uvoznik je trdil, da imajo ohišja kompresijskega pribora drugačno uporabo, in predložil ustrezna dokazila, da je mogoče navoj na ohišju kompresijskega pribora zlahka razlikovati od navoja na standardnem priboru, ker je izdelan v skladu z drugim standardom ISO (4). Po preučitvi predloženih dokazil je bilo sklenjeno, da bi bilo treba obseg izdelka ustrezno omejiti.
(11)
Dve drugi zainteresirani strani sta zagovarjali izključitev pribora iz tempranega železa za električne vode in zlasti navojnih krožnih razdelilnih omaric iz tempranega železa, ki so ključni sestavini del vseh cevi za električne vode in inštalacijskega pribora za vode. Trdili sta, da se take razdelilne omarice uporabljajo za drugačne namene (tj. za omejitev in zaščito sistemov električne napeljave, za razliko od zagotavljanja pretoka plina ali vode brez puščanja v primeru standardnega pribora, ki se preučuje v tem postopku). Prav tako jih je mogoče zlahka ločiti od drugega pribora (namesto, da bi bile popolnoma neprepustne za plin ali tekočino, imajo lahke pokrove, da po sestavljanju v sistem po uvozu omogočajo enostaven dostop do kablov). Po natančni preučitvi teh trditev je bilo sklenjeno, da bi bilo treba navojne krožne razdelilne omarice iz tempranega železa, ki nimajo pokrova, izključiti iz obsega izdelka.
(12)
Glede na navedeno se je zdelo primerno, da se popravi opredelitev obsega izdelka iz začasne uredbe. Zadevni izdelek se zato dokončno opredeli kot navojni liti pribor (fitingi) za cevi iz tempranega litega železa, ki je trenutno uvrščen pod oznako KN ex 7307 19 10, z izjemo ohišij kompresijskega pribora z metričnimi navoji ISO DIN 13 in navojnih krožnih razdelilnih omaric iz tempranega železa, ki nimajo pokrova.
(13)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb v zvezi z zadevnim izdelkom in podobnim izdelkom, se ugotovitve iz uvodnih izjav 17 do 21 in 23 do 28 začasne uredbe potrdijo.
C. VZORČENJE
(14)
Po začasnem razkritju ni bila prejeta nobena pripomba glede vzorčenja proizvajalcev Unije, proizvajalcev izvoznikov iz LRK in nepovezanih uvoznikov. Zato se ugotovitve iz uvodnih izjav 29 do 31 začasne uredbe potrdijo.
D. DAMPING
1. Ljudska republika Kitajska
1.1 Tržnogospodarska in individualna obravnava
(15)
Ker ni bilo nobene pripombe v zvezi s tržnogospodarsko in individualno obravnavo, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav 32 do 46 začasne uredbe potrdijo.
1.2 Primerljiva država
(16)
Ker ni bilo nobenih pripomb v zvezi s primerljivo državo, se ugotovitve iz uvodnih izjav 47 do 53 začasne uredbe potrdijo.
1.3 Normalna vrednost, izvozna cena, primerjava
(17)
En kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da bi bilo treba normalno vrednost izračunati na podlagi domače prodaje edinega sodelujočega proizvajalca iz primerljive države, tudi če njena količina ni reprezentativna, kakor je določeno v členu 2(2) osnovne uredbe. Trditev je mogoče sprejeti v primeru primerljive države. V skladu s tem je bila domača prodaja v običajnem poteku trgovanja edinega sodelujočega proizvajalca iz primerljive države uporabljena za določitev normalne vrednosti.
(18)
Isti kitajski proizvajalec izvoznik je trdil, da bi bilo treba stopnjo dampinga določiti z uporabo celotnega izvoza, ne pa samo za vrste izdelka, ki so neposredno primerljive z vrstami, ki jih proizvajalec iz primerljive države prodaja na svojem domačem trgu. Zahteva je bila sprejeta. Za te vrste izdelka, ki niso neposredno primerljive, je normalna vrednost temeljila na aritmetičnem povprečju normalne vrednosti za podobne vrste izdelka, prilagojenem s tržno vrednostjo razlik v fizikalnih značilnostih v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe.
(19)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb glede normalne vrednosti, izvozne cene in primerjave, se ugotovitve iz uvodnih izjav 54, 59 do 61 in 64 do 67 začasne uredbe potrdijo.
1.4 Stopnje dampinga
(20)
Za vzorčene družbe se je tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste podobnega izdelka, določena za primerljivo državo, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe.
(21)
Na podlagi tega so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Družba
Stopnja dampinga (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
(22)
Tehtana povprečna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. V skladu s tem je bila ta stopnja določena na osnovi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike.
(23)
Na podlagi tega je bila stopnja dampinga za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, določena na 41,1 %.
(24)
Za vse druge proizvajalce izvoznike iz LRK so bile stopnje dampinga določene na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. V ta namen je bila raven sodelovanja najprej ugotovljena s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, z obsegom kitajskega izvoza, kot je določen v uvodni izjavi 51.
(25)
Ker je sodelovanje predstavljajo več kot 50 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo in se lahko industrija zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz LRK šteje za razdrobljeno, se lahko šteje, da je raven sodelovanja visoka. Zato je bila preostala stopnja dampinga določena na ravni vzorčene družbe z najvišjo stopnjo dampinga.
(26)
Na podlagi tega so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Družba
Stopnja dampinga (%)
Hebei Jianzhi
57,8
Jinan Meide
40,8
Qingdao Madison
24,6
Druge sodelujoče družbe
41,1
Vse druge družbe
57,8
2. Indonezija
2.1 Normalna vrednost, izvozna cena in primerjava
(27)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb glede normalne vrednosti, izvozne cene in primerjave, se ugotovitve iz uvodnih izjav 75 do 87 in 91 začasne uredbe za Indonezijo potrdijo.
2.2 Stopnje dampinga
(28)
Ker se je raven sodelovanja štela za visoko (obseg izvoza edine sodelujoče indonezijske družbe je bil večji od 80 % celotnega indonezijskega izvoza v Unijo v OP), je bila stopnja dampinga za vse druge indonezijske proizvajalce izvoznike določena na ravni sodelujoče družbe.
(29)
Na podlagi tega so dokončne stopnje dampinga za indonezijske družbe, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Družba
Stopnja dampinga (%)
PT. Tri Sinar Purnama
11,0
Vse druge družbe
11,0
3. Tajska
3.1 Normalna vrednost, izvozna cena in primerjava
(30)
Prejete niso bile nobene pripombe, ki bi vodile do sprememb uporabljene metodologije ali dejanskega izračuna dampinga za Tajsko.
(31)
Zato se ugotovitve iz uvodnih izjav 75 do 88 začasne uredbe glede normalne vrednosti, izvozne cene in primerjave za Tajsko potrdijo.
3.2 Stopnje dampinga
(32)
Na podlagi pregleda in podrobnih prilagoditev izračuna dampinga je bila za enega od tajskih proizvajalcev izvoznikov določena nekoliko nižja stopnja dampinga, in sicer v višini 15,5 %. Stopnja dampinga za drugega sodelujočega proizvajalca izvoznika se dokončno potrdi na začasni ravni.
(33)
Ker se je raven sodelovanja štela za visoko (obseg izvoza obeh sodelujočih tajskih družb je bil večji od 80 % celotnega tajskega izvoza v Unijo v OP), je bila stopnja dampinga za vse druge tajske proizvajalce izvoznike določena na ravni najvišje stopnje dampinga obeh sodelujočih družb.
(34)
Na podlagi tega so dokončne stopnje dampinga za tajske družbe, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Družba
Stopnja dampinga (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
Vse druge družbe
50,7
E. ŠKODA
1. Proizvodnja Unije
(35)
Ker v zvezi s proizvodnjo Unije ni bilo nobenih pripomb, se uvodna izjava 94 začasne uredbe potrdi. Doda se, da so v obravnavanem obdobju podoben izdelek proizvajali še trije proizvajalci iz Unije, ki so prenehali s proizvodnjo med letoma 2008 in 2009, ter en proizvajalec, ki je prenehal s proizvodnjo proti koncu obravnavanega obdobja.
2. Opredelitev industrije Unije
(36)
Zainteresirane strani so trdile, da obe vzorčeni skupini proizvajalcev Unije uvažata zadevni izdelek in se zato v skladu s členom 4(1)(a) ne bi smeli šteti za del industrije Unije.
(37)
V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da obe vzorčeni skupini proizvajalcev Unije dejansko uvažata zadevni izdelek. Vendar je najprej treba opozoriti, da ugotovitev, da je proizvajalec Unije tudi uvoznik zadevnega izdelka, ne vodi samodejno do izključitve tega proizvajalca Unije iz industrije Unije, poleg tega pa je bil za vsakega od proizvajalcev Unije ta uvoz majhen v primerjavi s celotno proizvodnjo in prodajo skupin družb. Zato se potrdi, da se obe skupini družb štejeta za del industrije Unije.
(38)
Poleg tega je ena zainteresirana stran trdila, da se en proizvajalec Unije ne bi smel šteti za del industrije Unije, ker je proizvajalec Unije domnevno povezan z uvoznikom zadevnega izdelka. Vendar je najprej treba opozoriti, da ugotovitev o povezavi med proizvajalcem Unije in izvoznikom ne vodi samodejno do izključitve tega proizvajalca Unije iz industrije Unije, poleg tega pa niso bili predloženi nikakršni dokazi, da bi povezava med proizvajalcem Unije in uvoznikom, če sploh obstaja, izpolnila merila iz člena 4(2) osnovne uredbe. Dodatno so količine, ki jih uvozi domnevno povezan uvoznik, samo majhen delež količin, ki jih proizvede in proda domnevno povezan proizvajalec Unije. Zato bi se proizvajalec Unije, tudi če bi bila ugotovljena povezava med njim in uvoznikom, še vedno štel za del industrije Unije.
(39)
V zvezi z opredelitvijo industrije Unije za namene ocene škode se šteje, da vsi proizvajalci Unije, ki proizvajajo podoben izdelek v obravnavanem obdobju, predstavljajo industrijo Unije, zato so v nadaljnjem besedilu navedeni kot „industrija Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
3. Potrošnja Unije
(40)
Ena zainteresirana stran je podala pripombe na dejstvo, da med celotnim obravnavanim obdobjem proizvodnja industrije Unije presega njeno prodajo. Hkrati je bilo poročano, da so se zaloge zmanjšale, kar ni verjetno, saj bi morala proizvodnja, ki presega prodajo, povzročiti povečanje zalog.
(41)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da je, čeprav je bilo ugotovljeno, da je bilo poročanje o proizvodnji in zalogah v začasni fazi pravilno, dejansko prišlo do napake pri poročanju o prodaji industrije Unije v Uniji in nekateri obsegi prodaje nevzorčenih proizvajalcev Unije niso bili v celoti upoštevani. To je bilo popravljeno, posledično pa je bilo treba tudi ustrezno spremeniti potrošnjo Unije in tržne deleže na trgu Unije. Zaradi prenehanja delovanja treh proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju, kot je navedeno v uvodni izjavi 113 začasne uredbe, ima sprememba v zvezi s potrošnjo Unije večji vpliv na začetku obravnavanega obdobja.
(42)
Potrošnja Unije se je med letoma 2008 in 2009 znatno zmanjšala za 28 %, potem pa je po povečanju za 7 odstotnih točk dosegla raven, ki je bila za 21 % nižja od potrošnje na začetku obravnavanega obdobja.
Potrošnja Unije (v tonah)
2008
2009
2010
OP
Potrošnja Unije
84 270
60 807
60 640
66 493
Indeks
100
72
72
79
Vir:
Podatki iz pritožbe, Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.
4. Uvoz iz zadevnih držav
4.1 Kumulativna ocena učinkov zadevnega uvoza
(43)
V zvezi z obsegom dampinškega uvoza iz Indonezije se dokončno potrdi, da je predstavljal le približno 2,5 % celotnega uvoza podobnega izdelka v Unijo v OP. Zato se lahko šteje, da ni vzrok za znatno škodo, povzročeno industriji Unije v smislu člena 9(3) osnovne uredbe ali določb protidampinškega sporazuma STO.
(44)
Ob upoštevanju navedenega se dokončno odloči, da se zadevni uvoz ne prišteje k dampinškemu uvozu iz LRK in Tajske.
(45)
V zvezi s kumulativno oceno uvoza iz LRK in Tajske za namen analize škode in vzročne zveze so zainteresirane strani trdile, da se tajski uvoz zaradi več razlogov ne bi smel ocenjevati kumulativno s kitajskim uvozom.
(46)
Najprej so trdile, da je obseg prodaje tajskega uvoza veliko manjši od obsega prodaje kitajskega uvoza in da se obseg prodaje tajskega uvoza v absolutnem smislu zmanjšuje. Vendar količina tajskega uvoza ni zanemarljiva in je zato zadostna, da se lahko uporabi kumulacija. Poleg tega so, kljub temu da se uvoz iz Tajske v absolutnem smislu zmanjšuje, kot je prikazano v razpredelnici v uvodni izjavi 51, pridobili v obravnavanem obdobju 19 % tržnega deleža, kot je prikazano v razpredelnici v uvodni izjavi 52.
(47)
Kar zadeva cene, so trdile, da se tajski uvoz v povprečju prodaja po višjih cenah od kitajskega uvoza. Čeprav je to točno, tajski uvoz vseeno znatno nelojalno znižuje cene industrije Unije. Poleg tega se je razlika v ceni med tajskim in kitajskim uvozom v obravnavanem obdobju ves čas zmanjševala, in sicer s 698 EUR/tono v letu 2008 na 472 EUR/tono v OP, kot je prikazano v razpredelnici iz uvodne izjave 108 začasne uredbe.
(48)
Ker ni bilo nobenih drugih trditev ali pripomb, se vsebina uvodnih izjav 98 do 105 začasne uredbe potrdi.
4.2 Obseg, tržni delež zadevnega dampinškega uvoza, uvozne cene in nelojalno nižanje cen
(49)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je obseg uvoza za LRK, naveden v uvodni izjavi 106 začasne uredbe, prevelik, saj zadevna oznaka KN vključuje vse vrste pribora iz tempranega litega železa in ne samo navojnega pribora.
(50)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da se ni domnevalo, da je celotna količina, poročana za oznako KN, navojni pribor. Obsegi, poročani v začasni uredbi, so bili že popravljeni navzdol na podlagi informacij, ki so jih predložili nacionalni carinski organi. Ti obsegi so bili v skladu z informacijami, ki jih vsebuje pritožba. Zainteresirane strani so imele dovolj časa, da glede tega podajo pripombe. Vendar nobena zainteresirana stran v zvezi s tem ni predložila informacij niti pred objavo začasne uredbe niti v roku, določenem za predložitev pripomb na začasno uredbo. Kitajska trgovinska zbornica je predložila nekatere količinsko opredeljene informacije o domnevno pravilni ravni kitajskega uvoza zelo pozno v postopku, skoraj dva meseca po roku za predložitev pripomb na začasno uredbo, kar pomeni, da so bile predložene šele skoraj eno leto po začetku preiskave, ko so bile številke o uvozu prvič razkrite v različici pritožbe, ki ni zaupna. Predložitev teh informacij po roku ne omogoča njihovega preverjanja v objektivnem postopku pregleda brez nepotrebnega podaljševanja preiskovalnega obdobja, ki bi bilo posledično daljše od splošnega 15-mesečnega roka iz člena 6(9) osnovne uredbe. V vsakem primeru se zdi, da te informacije znatno podcenjujejo količino kitajskega uvoza, saj temeljijo na ocenah izvoza izključno sodelujočih družb, in se zato ne morejo šteti za zanesljive. Zato je bila ta zahteva zavrnjena.
(51)
Toda več uvoznikov je predložilo informacije o uvozu izdelkov, ki niso zadevni izdelek, uvoženih pod isto oznako KN v obravnavanem obdobju. Te informacije je bilo mogoče upoštevati in obsegi uvoza iz zadevnih držav so bili ustrezno spremenjeni navzdol.
Obseg uvoza Unije (v tonah)
2008
2009
2010
OP
LRK
24 180
20 876
20 416
28 894
Indeks
100
86
84
119
Tajska
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeks
100
72
89
94
Zadevni državi
27 903
23 558
23 747
32 379
Indeks
100
84
85
116
Vir:
Podatki iz pritožbe, Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.
(52)
Zaradi napake glede prodaje industrije Unije v Uniji, navedene v uvodni izjavi 41, je bilo treba popraviti tudi tržni delež dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav. Tržni delež dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju povečal za 15,6 odstotne točke, in sicer s 33,1 % na 48,7 %. Zadevni tržni delež se je povečal zlasti med letom 2010 in OP, tj. v obdobju ponovnega povečanja povpraševanja.
Tržni delež Unije
2008
2009
2010
OP
LRK
28,7 %
34,3 %
33,7 %
43,5 %
Indeks
100
120
117
151
Tajska
4,4 %
4,4 %
5,5 %
5,2 %
Indeks
100
100
124
119
Zadevni državi
33,1 %
38,7 %
39,2 %
48,7 %
Indeks
100
117
118
147
Vir:
Podatki iz pritožbe, Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.
(53)
Ena zainteresirana stran je zahtevala razkritje zbirnih informacij o prodajni ceni po vrsti izdelka za industrijo Unije. Ker pa sta vzorec proizvajalcev Unije sestavljali le dve skupini proizvajalcev, kot je navedeno v uvodni izjavi 111 začasne uredbe, dejanskih zbirnih informacij zaradi zaupnosti ni bilo mogoče razkriti. Ta razlog velja tudi za razkritje zbirne prodajne cene po vrsti izdelka.
(54)
Zainteresirane strani so trdile, da uvoz iz zadevnih držav vstopi v Unijo na drugačni stopnji trgovanja od izdelkov, ki jih prodajajo proizvajalci Unije. Dejansko je bilo potrjeno, da je temu tako, industrija Unije in uvozniki pa imajo praviloma precejšnje število skupnih strank. Trditev je bilo zato mogoče sprejeti in razlika je bila upoštevana v obliki prilagoditve za stopnjo trgovanja.
(55)
Posledično so bile stopnje nelojalnega nižanja cen, navedene v uvodni izjavi 110 začasne uredbe, spremenjene navzdol. Kljub temu so bile ugotovljene stopnje nelojalnega nižanja cen običajno še vedno znatne, in sicer od 25 % do 45 %, z edino izjemo enega tajskega izvoznika, pri katerem je stopnja nelojalnega nižanja cen znašala približno 10 %.
(56)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se vsebina uvodnih izjav 108 in 109 začasne uredbe potrdi.
5. Položaj industrije Unije
(57)
Ker ni bilo drugih trditev ali pripomb, se uvodna izjava 111 začasne uredbe potrdi.
5.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(58)
Ker ni bilo pripomb v zvezi s proizvodnjo, proizvodno zmogljivostjo in izkoriščenostjo zmogljivosti, se uvodne izjave 112 do 114 začasne uredbe potrdijo.
5.2 Zaloge
(59)
Ker v zvezi z zalogami ni bilo nobene pripombe, se uvodna izjava 115 začasne uredbe potrdi.
5.3 Obseg prodaje in tržni delež
(60)
Zaradi napake, navedene v uvodni izjavi 41, je bilo treba popraviti tudi obseg prodaje in tržni delež industrije Unije. Obseg prodaje vseh proizvajalcev Unije na trgu Unije se je med letoma 2008 in 2009 zaradi zmanjševanja povpraševanja znatno zmanjšal, tj. za 36 %. Vendar se je po letu 2009 povpraševanje v Uniji povečalo za približno 6 000 ton, kot je navedeno v uvodni izjavi 42, toda prodaja v Uniji se je do konca obravnavanega obdobja nadalje zmanjšala za še 5 odstotnih točk ali 2 440 ton.
Obseg prodaje v Uniji (v tonah)
Vsi proizvajalci
2008
2009
2010
OP
Prodaja v Uniji
48 823
31 069
30 466
28 629
Indeks
100
64
62
59
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije, pritožba.
(61)
Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju neprestano zmanjševal, in sicer se je zmanjšal za 26 % ali 14,8 odstotne točke, medtem ko se je tržni delež dampinškega uvoza v istem obdobju povečal za 15,6 odstotne točke, kot je navedeno v uvodni izjavi 52.
Tržni delež Unije
Vsi proizvajalci
2008
2009
2010
OP
Tržni delež
57,9 %
51,1 %
50,2 %
43,1 %
Indeks
100
88
87
74
Vir:
Podatki iz pritožbe, Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.
(62)
Ena zainteresirana stran je trdila, da bi tržni deleži v tujem tržnem segmentu v Združenem kraljestvu pokazali drugačne tržne deleže, v skladu s katerimi bi imela industrija Unije večji tržni delež, medtem ko bi bil tržni delež kitajskega uvoza na tem določenem segmentu trga Unije manjši.
(63)
Mogoče je, da ima industrija Unije višji tržni delež na določenem segmentu trga v posamezni državi članici. Dejansko je normalno, da različni gospodarski subjekti nimajo enakih tržnih deležev na vseh tržnih segmentih v vseh državah članicah. Vendar ta analiza škode zajema trg Unije kot celoto. V zvezi s tem je bilo v resnici potrjeno, da se je tržni delež industrije Unije bistveno zmanjšal, kakor je pojasnjeno zgoraj.
6. Sklepne ugotovitve o škodi
(64)
Ker ni bilo drugih trditev ali pripomb, se vsebina uvodnih izjav 118 do 133 začasne uredbe, vključno z ugotovitvijo, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe, potrdi.
F. VZROČNA ZVEZA
1. Učinek drugih dejavnikov
1.1 Uvoz iz drugih tretjih držav
(65)
Zaradi napake glede prodaje industrije Unije v Uniji, navedene v uvodni izjavi 41, je bilo treba popraviti tudi tržni delež drugih tretjih držav. Uvoz iz drugih tretjih držav je bil v celotnem obravnavanem obdobju majhen. Skupni tržni delež uvoza iz držav, ki ne vključujejo obeh zadevnih držav, se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 0,8 odstotne točke, in sicer z 9,0 % na 8,2 %.
(66)
Drugi največji viri uvoza v OP so bili Brazilija, Indonezija in Turčija, katerih tržni deleži so znašali med 1,3 % in 1,5 %, pri čemer je bil v obravnavanem obdobju tržni delež vseh teh držav stabilen ali se je zmanjševal.
Tržni delež uvoza
2008
2009
2010
OP
Brazilija
3,1 %
3,6 %
3,9 %
1,5 %
Indonezija
1,5 %
2,4 %
1,9 %
1,5 %
Turčija
1,3 %
1,9 %
1,8 %
1,3 %
Druge države
3,0 %
2,3 %
3,1 %
3,9 %
Skupaj
9,0 %
10,2 %
10,6 %
8,2 %
Indeks
100
114
118
92
Vir:
Eurostat.
(67)
Na podlagi omejenih obsegov in stabilnega trenda je mogoče ugotoviti, da uvoz iz tretjih držav, razen iz obeh zadevnih držav, ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije v OP.
1.2 Razvoj potrošnje Unije
(68)
Zainteresirane strani so trdile, da se je potrošnja Unije razvijala negativno zaradi pojava nadomestnih izdelkov, proizvedenih iz drugih materialov in ne tempranega litega železa, kot so plastične mase, nerjaveče jeklo, ogljikovo jeklo in baker, pa tudi zaradi novih tehnologij povezovanja. Zato so nekateri proizvajalci Unije razširili svojo paleto izdelkov, ki sedaj vključuje tudi nekatere od teh nadomestnih izdelkov.
(69)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da so bili učinki nadomestitve obravnavani v uvodni izjavi 146 začasne uredbe. Ti učinki nadomestitve so imeli negativen vpliv na potrošnjo Unije, kar je vplivalo na proizvodnjo in obseg prodaje proizvajalcev Unije.
(70)
Vendar je, kot je bilo navedeno že v začasni uredbi, škodljiv učinek krčenja potrošnje Unije še povečalo stalno naraščanje dampinškega uvoza, ki je na vedno manjšem trgu pridobil 15,6 odstotne točke tržnega deleža. Kot je navedeno v uvodni izjavi 60, se je povpraševanje v Uniji med letom 2009 in OP povečalo za približno 6 000 ton, vendar se je prodaja industrije Unije do konca obravnavanega obdobja na okrevajočem trgu nadalje zmanjšala za še 2 440 ton.
(71)
Na podlagi zgoraj navedenega se sklene, da negativni razvoj potrošnje Unije ne prekinja vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
1.3 Zmanjšanje proizvodne zmogljivosti, ki ni posledica dampinškega uvoza
(72)
Zainteresirane strani so trdile, da je zmanjšanje proizvodne zmogljivosti Unije, navedeno v uvodni izjavi 113 začasne uredbe, posledica prenehanja delovanja treh proizvajalcev Unije med letoma 2008 in 2009 zaradi gospodarske krize. Tega zmanjšanja zato domnevno ne bi smeli pripisovati uvozu iz zadevnih držav.
(73)
V zvezi s tem je treba poudariti, da je bilo že v uvodni izjavi 113 začasne uredbe navedeno, da je glavni vzrok zmanjšanja proizvodne zmogljivosti prenehanje delovanja treh proizvajalcev Unije.
(74)
Vendar prenehanja delovanja treh proizvajalcev Unije ni mogoče obravnavati samo kot posledico zmanjševanja povpraševanja. Med obravnavanim obdobjem je bil vedno manjši trg Unije iz uvodne izjave 42 izpostavljen nenehnemu povečevanju uvoza iz zadevnih držav, ki so pridobile 15,6 odstotne točke tržnega deleža, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 52. Zato je jasno, da ni samo zmanjševanje povpraševanja prispevalo k prenehanju delovanja treh proizvajalcev Unije in torej k zmanjšanju proizvodne zmogljivosti industrije Unije. Obstaja tudi jasna povezava med zmanjšanjem zmogljivosti proizvodnje Unije in večjim tržnim deležem dampinškega uvoza.
1.4 Uvoz zadevnega izdelka s strani proizvajalcev Unije
(75)
Zainteresirane strani so trdile, da so si škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, povzročili sami, ker so domnevno uvažali znatne količine zadevnega izdelka. Ugotovitve preiskave te trditve niso potrdile. Informacije, ki so jih predložili proizvajalci Unije in sodelujoči izvozniki, so pokazale, da je bil za vsako od vzorčenih skupin proizvajalcev Unije ta uvoz v primerjavi z njihovo skupno proizvodnjo in prodajo izdelkov iz lastne proizvodnje majhen, kot je že navedeno v uvodni izjavi 37. Glede na zanemarljive obsege uvoza zadevnega izdelka s strani industrije Unije je bilo sklenjeno, da ta uvoz ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Zato je bila trditev zavrnjena.
1.5 Uporaba leta 2008 kot začetnega leta
(76)
Zainteresirane strani so trdile, da trend upada industrije EU v veliki meri temelji na uporabi leta 2008 kot referenčne točke za obravnavano obdobje. Domnevno naj bi bilo leto 2008 za industrijo Unije izjemno uspešno leto. Vendar je iz informacij v pritožbi razvidno, da je bil položaj industrije EU leta 2007 podoben ali boljši kot leta 2008. Zato se sklene, da ugotovitev škode ni odvisna od uporabe leta 2008 kot začetnega leta.
2. Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi
(77)
Ob upoštevanju zgoraj navedenega in ker ni bilo nobenih drugih trditev ali pripomb, se vsebina uvodnih izjav 134 do 153 začasne uredbe potrdi.
(78)
Na koncu se potrdi, da je znatno škodo industriji Unije, za katero je značilno zmanjševanje dobičkonosnosti, obsegov proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, obsegov prodaje in tržnega deleža, povzročil zadevni dampinški uvoz. Dejansko je bil vpliv zmanjševanja povpraševanja na negativen razvoj industrije Unije v smislu proizvodne zmogljivosti, proizvodnje in prodaje omejen.
(79)
Na podlagi zgornje analize, v kateri se je ustrezno razlikovalo med vplivi vseh znanih dejavnikov na stanje industrije Unije in škodljivimi vplivi dampinškega uvoza ter te vplive obravnavalo ločeno, se potrdi, da ti drugi dejavniki sami po sebi ne spremenijo dejstva, da je treba ocenjeno škodo pripisati dampinškemu uvozu.
G. INTERES UNIJE
(80)
Ker ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave 154 do 164 začasne uredbe, vključno z ugotovitvijo, da ne obstajajo utemeljeni razlogi proti uvedbi ukrepov na dampinški uvoz iz zadevnih držav, potrdijo.
H. DOKONČNI UKREPI
1. Stopnja odprave škode
(81)
Stopnje odprave škode so bile prilagojene zaradi upoštevanja prilagoditev za stopnjo trgovanja pri izračunu nelojalnega nižanja cen, kakor je navedeno v uvodnih izjavah 54 in 55. Ker ni bilo nobenih drugih posebnih pripomb, se uvodne izjave 165 do 170 začasne uredbe potrdijo.
2. Dokončni ukrepi
(82)
Glede na sklepne ugotovitve v zvezi z dampingom, škodo, vzročnostjo in interesom Unije ter v skladu s členom 9 osnovne uredbe se šteje, da bi bilo treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Tajske na ravni najnižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve, ki je v vseh primerih, z izjemo enega, stopnja škode.
(83)
Ob upoštevanju visoke stopnje sodelovanja kitajskih in tajskih proizvajalcev izvoznikov je bila dajatev, ki velja za „vse druge družbe“, za obe državi določena na ravni najvišje dajatve, ki bo uvedena za družbe zadevne države, ki so vzorčene oziroma sodelujejo v preiskavi. Dajatev za „vse druge družbe“ se bo uporabljala za tiste družbe, ki niso sodelovale v preiskavi, in za družbe, ki zadevnega izdelka v Unijo v OP niso izvažale.
(84)
Za sodelujoče nevzorčene kitajske družbe iz Priloge k tej uredbi je dokončna stopnja dajatve določena na ravni tehtanega povprečja stopenj vzorčenih družb.
(85)
Stopnje dokončnih protidampinških dajatev so naslednje:
Ljudska republika Kitajska
Družba
Stopnja dampinga (%)
Stopnja škode (%)
Stopnja dajatve (%)
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd
57,8
96,1
57,8
Jinan Meide Casting Co., Ltd
40,8
84,4
40,8
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd
24,6
89,4
24,6
Druge sodelujoče družbe
41,1
86,3
41,1
Vse druge družbe
57,8
Tajska
Družba
Stopnja dampinga (%)
Stopnja škode (%)
Stopnja dajatve (%)
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,5
43,1
15,5
Siam Fittings Co., Ltd
50,7
14,9
14,9
Vse druge družbe
15,5
(86)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo položaj teh družb, ki je bil ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatve (v nasprotju z dajatvijo za celotno državo, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz zadevnih izdelkov s poreklom iz LRK in Tajske, ki jih proizvedejo te družbe in torej navedene posamezne pravne osebe. Za zadevne uvožene izdelke, ki jih je proizvedla katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom in naslovom, vključno s subjekti, ki so povezani s posebej navedenimi družbami, ni mogoče izkoristiti teh stopenj, ampak zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(87)
Vsak zahtevek za uporabo za posamezno družbo določene stopnje protidampinške dajatve (npr. zaradi spremembe imena družbe ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) bi bilo treba takoj vložiti pri Komisiji (5), skupaj z vsemi potrebnimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače in izvozne prodaje, povezane na primer s to spremembo imena ali to spremembo proizvodnih in prodajnih subjektov. Uredba bo nato po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.
(88)
Da se zagotovi enaka obravnava katerih koli novih izvoznikov in sodelujočih družb, ki niso vključeni v vzorec, bi bilo treba glede LRK sprejeti določbe za tehtano povprečje dajatve, uvedene za te družbe, ki se uporabijo za katerega koli novega izvoznika, ki bi bil sicer upravičen do pregleda v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe, pri čemer naveden člen ne velja, če je bilo uporabljeno vzorčenje.
(89)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa s poreklom iz LRK in Tajske ter dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo (v nadaljnjem besedilu: končno razkritje). Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem.
(90)
Glede na to, da po končnem razkritju niso bili podani nobeni novi argumenti, ki bi lahko vplivali na rezultate ocene primera, sprememba ugotovitev, kot so opisane zgoraj, ni potrebna.
I. ZAVEZA
(91)
En sodelujoči tajski proizvajalec izvoznik je ponudil cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. Vendar zadevni izdelek obstaja v številnih vrstah izdelkov (proizvajalec izvoznik je prijavil več kot 900 vrst izdelka, ki se prodajajo v EU), katerih cene se znatno razlikujejo (do 200 % med najbolj prodajanimi vrstami, medtem ko so nekatere manj prodajane vrste izdelkov lahko celo desetkrat dražje od drugih), zaradi česar je tveganje navzkrižne kompenzacije zelo veliko. Poleg tega se lahko vrste izdelkov razvijejo pri oblikovanju in končni obdelavi. Zato se je štelo, da izdelek ni primeren za cenovno zavezo. Poleg tega je bila ustaljena praksa Komisije v zadnjih letih, da ne sprejme zavez, če obstaja tako veliko število vrst izdelka. Zato je bila ponujena zaveza zavrnjena.
J. DOKONČNO POBIRANJE ZAČASNIH DAJATEV
(92)
Ob upoštevanju višine ugotovljene stopnje dampinga in stopnje škode, povzročene industriji Unije, se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno pobrati. Če so dokončne dajatve višje od začasnih dajatev, bi bilo treba dokončno pobrati le zneske, zavarovane na stopnji začasnih dajatev, medtem ko bi bilo treba zavarovane zneske, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev, sprostiti.
(93)
Ker so ohišja kompresijskega pribora z metričnimi navoji ISO DIN 13 in navojne krožne razdelilne omarice iz tempranega železa, ki nimajo pokrova, zdaj izključeni iz obsega izdelka (glej uvodni izjavi 8 in 11), bi bilo treba zneske, ki so bili začasno zavarovani za uvoz ohišij kompresijskega pribora z metričnimi navoji ISO DIN 13 in navojnih krožnih razdelilnih omaric iz tempranega železa, ki nimajo pokrova, sprostiti.
K. ZAKLJUČEK POSTOPKA GLEDE INDONEZIJE
(94)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 43, se za obseg dampinškega uvoza iz Indonezije lahko šteje, da ni vzrok za znatno škodo industriji Unije. Zato se šteje, da zaščitni ukrepi niso potrebni in da je treba postopek glede Indonezije zaključiti.
(95)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameraval priporočiti zaključek, in vložen ni bil noben ugovor -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa, razen ohišij kompresijskega pribora z metričnimi navoji ISO DIN 13 in navojnih krožnih razdelilnih omaric iz tempranega železa, ki nimajo pokrova, trenutno uvrščenih pod oznako KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK) in Tajske.
2. Stopnja veljavne dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve na izdelek iz odstavka 1, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je:
Država
Družba
Stopnja dajatve (%)
Dodatna oznaka TARIC
LRK
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd - Yutian County
57,8
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd - Jinan
40,8
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd - Qingdao
24,6
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd - XuShui County
41,1
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd - Xizhaotong Town
41,1
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd - Linyi City
41,1
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd - Taigu County
41,1
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd - Yutian County
41,1
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd - LangFang, Hebei
41,1
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd - Hongqiao Town, Yutian County
41,1
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd - Tangshan
41,1
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd - Nanyang Village, Taigu
41,1
B346
Vse druge družbe
57,8
B999
Tajska
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,5
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
14,9
B348
Vse druge družbe
15,5
B999
3. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
1. Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo (EU) št. 1071/2012 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa, razen ohišij kompresijskega pribora z metričnimi navoji ISO DIN 13 in navojnih krožnih razdelilnih omaric iz tempranega železa, ki nimajo pokrova, trenutno uvrščenih pod oznako KN ex 7307 19 10 (oznaka TARIC 7307191010), s poreklom iz LRK in Tajske, se dokončno poberejo. Zavarovani zneski, ki presegajo dokončne stopnje protidampinških dajatev, se sprostijo.
2. Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Uredbo (EU) št. 1071/2012, na uvoz ohišij kompresijskega pribora z metričnimi navoji ISO DIN 13 in navojnih krožnih razdelilnih omaric iz tempranega železa, ki nimajo pokrova, s poreklom iz LRK in Tajske, se sprostijo.
Člen 3
Če novi proizvajalec izvoznik iz LRK Komisiji zagotovi zadostne dokaze, da:
-
izdelka iz člena 1(1) v obdobju preiskave (od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011) ni izvažal v Unijo,
-
ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v LRK, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo,
-
je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na kateri temeljijo ukrepi, ali da je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino v Unijo,
se lahko člen 1(2) spremeni tako, da se novega proizvajalca izvoznika doda na seznam sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna stopnja dajatve v višini 41,1 %.
Člen 4
Protidampinški postopek glede uvoza navojnega litega pribora (fitingov) za cevi iz tempranega litega železa, trenutno uvrščenega pod oznako KN ex 7307 19 10, s poreklom iz Indonezije se zaključi.
Člen 5
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 13. maja 2013