NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 978/2012
ze dne 25. října 2012
o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Od roku 1971 poskytuje Společenství obchodní preference rozvojovým zemím v rámci svého systému všeobecných celních preferencí.
(2)
Společná obchodní politika Unie se řídí zásadami a sleduje cíle stanovené v obecných ustanoveních o vnější činnosti Unie, která jsou obsažena v článku 21 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“).
(3)
Unie usiluje o vymezení a provádění společných politik a činností, aby podpořila udržitelný hospodářský a sociální rozvoj a rozvoj v oblasti životního prostředí v rozvojových zemích, přičemž hlavním cílem je vymýcení chudoby.
(4)
Společná obchodní politika Unie má být v souladu s cíli politiky Unie v oblasti rozvojové spolupráce stanovenými v článku 208 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), zejména s cíli spočívajícími ve vymýcení chudoby, v podpoře udržitelného rozvoje a v řádné správě věcí veřejných v rozvojových zemích, a má tyto cíle konsolidovat. Je třeba, aby splňovala požadavky Světové obchodní organizace (WTO), zejména rozhodnutí o odlišném a zvýhodněném zacházení, vzájemnosti a plnější účasti rozvojových zemí (dále jen „zmocňovací ustanovení“), přijatého v rámci Všeobecné dohody o clech a obchodu (dále jen „GATT“) v roce 1979, podle kterého mohou členové WTO vůči rozvojovým zemím zvolit diferencovaný a zvýhodňující přístup.
(5)
Sdělení Komise ze dne 7. července 2004 nazvané „Rozvojové země, mezinárodní obchod a udržitelný rozvoj: Úloha Všeobecného systému preferencí (GSP) Společenství na desetiletí 2006/2015“ stanoví pokyny pro uplatňování systému všeobecných celních preferencí na období let 2006 až 2015.
(6)
Nařízení Rady (ES) č. 732/2008 ze dne 22. července 2008 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí pro období od 1. ledna 2009 (2), jehož platnost byla prodloužena nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 512/2011 ze dne 11. května 2011, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (3), stanoví, že se systém všeobecných celních preferencí (dále jen „systém“) použije do 31. prosince 2013, nebo dokud se nepoužije systém podle tohoto nařízení, podle toho, co nastane dříve. Poté by se systém měl nadále používat po dobu 10 let ode dne použitelnosti preferencí stanovených v tomto nařízení, s výjimkou zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země, který by se měl nadále používat po dobu neurčitou.
(7)
Poskytnutím preferenčního přístupu na trh Unie by měl systém rozvojovým zemím pomoci v jejich úsilí o snižování chudoby a podporu řádné správy věcí veřejných a udržitelného rozvoje tím, že jim napomáhá vytvářet prostřednictvím mezinárodního obchodu další příjmy, jež pak mohou zpětně investovat ve prospěch svého vlastního rozvoje, a zároveň diverzifikovat jejich ekonomiky. Celní preference systému by se měly zaměřit na pomoc rozvojovým zemím, které mají větší rozvojové, obchodní a finanční potřeby.
(8)
Systém se skládá z obecného režimu a dvou zvláštních režimů.
(9)
Obecný režim by měl být poskytnut všem rozvojovým zemím, které sdílejí společnou rozvojovou potřebu a jsou v podobné fázi hospodářského vývoje. Země, které jsou Světovou bankou klasifikovány jako země s vysokými nebo vyššími středními příjmy, mají takové úrovně příjmů na jednoho obyvatele, jež jim umožňují dosahovat vyšších úrovní diverzifikace bez celních preferencí tohoto systému. Patří mezi ně ekonomiky, jež úspěšně dokončily přechod od centralizovaného hospodářství na hospodářství tržní. Tyto země nesdílejí stejné rozvojové, obchodní a finanční potřeby jako ostatní rozvojové země; jsou v jiné fázi hospodářského rozvoje, což znamená, že nejsou v podobné situaci jako zranitelnější rozvojové země, a proto, aby se zabránilo neodůvodněné diskriminaci, potřebují odlišný přístup. Kromě toho, využívání celních preferencí v rámci systému zeměmi s vysokými nebo vyššími středními příjmy zvyšuje konkurenční tlak na vývoz z chudších, zranitelnějších zemí, a proto by mohlo být pro uvedené zranitelnější rozvojové země neodůvodnitelnou zátěží. Obecný režim zohledňuje skutečnost, že rozvojové, obchodní a finanční potřeby se mění, a zajišťuje, aby režim zůstal otevřený, pokud se situace v určité zemi změní.
V zájmu jednotnosti by se celní preference poskytované v rámci obecného režimu neměly vztahovat na rozvojové země, které využívají preferenční ujednání s Unií pro přístup na její trh poskytující alespoň stejnou úroveň celních preferencí jako systém v podstatě pro veškerý obchod. Aby měly zvýhodněné země a hospodářské subjekty dostatek času na řádné přizpůsobení, měl by obecný režim být i nadále poskytován po dobu dvou let ode dne použitelnosti preferenčního režimu přístupu na trh a tento den by měl být uveden v seznamu zvýhodněných zemí v rámci obecného režimu.
(10)
Země uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 732/2008 a země, které využívají autonomní preferenční přístup na trh Unie podle nařízení (ES) č. 732/2008, nařízení Rady (ES) č. 55/2008 ze dne 21. ledna 2008 o zavedení autonomních obchodních preferencí pro Moldavsko (4) a nařízení Rady (ES) č. 2007/2000 ze dne 18. září 2000, kterým se zavádějí mimořádná obchodní opatření pro země a území účastnící se procesu stabilizace a přidružení zavedeného Evropskou unií či s tímto procesem spjaté (5), by měly být považovány za způsobilé pro tento systém. Zámořská území spojená s Unií a zámořské země a zámořská území zemí, které nejsou uvedeny v příloze I nařízení (ES) č. 732/2008, by neměly být považovány za způsobilé pro tento systém.
(11)
Zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných je založen na nedělitelném pojetí udržitelného rozvoje, jak je uznávají mezinárodní úmluvy a nástroje, jako je Deklarace Organizace spojených národů (OSN) o právu na rozvoj z roku 1986, Deklarace z Ria o životním prostředí a rozvoji z roku 1992, Deklarace Mezinárodní organizace práce (MOP) o zásadách a základních právech při práci z roku 1998, Deklarace tisíciletí OSN z roku 2000 a Deklarace z Johannesburgu o udržitelném rozvoji z roku 2002. Dodatečné celní preference v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných by proto měly být poskytnuty těm rozvojovým zemím, které jsou v důsledku nedostatečné diverzifikace a nedostatečného začlenění do mezinárodního obchodního systému zranitelné, s cílem pomoci jim převzít zvláštní úkoly a povinnosti vyplývající z ratifikace zásadních mezinárodních úmluv o lidských a pracovních právech, ochraně životního prostředí a řádné správě věcí veřejných, jakož i z jejich účinného provádění.
(12)
Preference by měly posilovat další hospodářský růst a tím kladně reagovat na potřebu udržitelného rozvoje. V rámci zvláštního pobídkového režimu by tudíž měla být pro dotčené zvýhodněné země pozastavena valorická cla. Specifická cla by měla být rovněž pozastavena, nejsou-li kombinována s valorickým clem.
(13)
Zemím, které splňují kritéria způsobilosti zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, by mělo být umožněno využívat dodatečné celní preference, pokud Komise po podání jejich žádosti určí, že jsou splněny příslušné podmínky. Žádosti by mělo být možné podávat ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost. Země, které využívají celní preference systému podle nařízení (ES) č. 732/2008, by rovněž měly podat novou žádost.
(14)
Komise by měla sledovat stav ratifikace mezinárodních úmluv o lidských a pracovních právech, ochraně životního prostředí a řádné správě věcí veřejných a jejich účinné provádění tím, že bude zkoumat závěry a doporučení příslušných monitorovacích orgánů zřízených podle uvedených úmluv (dále jen „příslušné monitorovací orgány“). Každé dva roky by měla Komise předložit Evropskému parlamentu a Radě zprávu o stavu ratifikace příslušných úmluv, dodržování případných oznamovacích povinností podle uvedených úmluv zvýhodněnými zeměmi a stavu provádění úmluv v praxi.
(15)
Pro účely monitorování a odnímání preferencí mají zásadní význam zprávy příslušných monitorovacích orgánů. Takové zprávy však mohou být doplněny jinými zdroji informací, pokud jsou přesné a spolehlivé. Aniž jsou dotčeny jiné zdroje, toto by mohlo zahrnovat informace od občanské společnosti, sociálních partnerů, Evropského parlamentu a Rady.
(16)
Zvláštní režim pro nejméně rozvinuté země by měl i nadále umožňovat bezcelní přístup na trh Unie pro produkty pocházející z nejméně rozvinutých zemí, jak jsou uznány a klasifikovány OSN, s výjimkou obchodu se zbraněmi. Pro zemi, která již není OSN klasifikována jako nejméně rozvinutá, by mělo být zavedeno přechodné období s cílem zmírnit veškeré nepříznivé dopady způsobené odnětím celních preferencí poskytovaných v rámci tohoto režimu. Celní preference v rámci zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země by měly být i nadále poskytovány nejméně rozvinutým zemím, které využívají jiná preferenční ujednání pro přístup na trh v Unii.
(17)
Aby byla zajištěna soudržnost s ustanoveními pro přístup na trh vztahujícími se na cukr, která jsou obsažena v dohodách o hospodářském partnerství, měla by být při dovozu produktů čísla 1701 společného celního sazebníku vyžadována až do dne 30. září 2015 dovozní licence.
(18)
Pokud jde o obecný režim, mělo by se i nadále rozlišovat mezi celními preferencemi pro „necitlivé“ produkty a celními preferencemi pro „citlivé“ produkty, aby byla zohledněna situace v odvětvích, která vyrábějí stejné produkty v Unii.
(19)
Cla společného celního sazebníku stanovená pro necitlivé produkty by měla být i nadále pozastavena, zatímco na cla pro citlivé produkty by mělo být uplatňováno sazební snížení, aby se zajistila uspokojivá míra využití a současně zohlednila situace příslušných výrobních odvětví v Unii.
(20)
Takové sazební snížení by mělo být dostatečně přitažlivé, aby podněcovalo obchodníky k využívání příležitostí, které systém nabízí. Všeobecné snížení valorických cel by proto mělo paušálně činit 3,5 procentního bodu z celní sazby podle „doložky nejvyšších výhod“, přičemž u textilu a textilního zboží by se cla měla snížit o 20 %. Specifická cla by měla být snížena o 30 %. Pokud je stanoveno minimální clo, toto minimální clo by se nemělo použít.
(21)
Cla by měla být zcela pozastavena, pokud preferenční zacházení u jednotlivých dovozních prohlášení vede k valorickým clům dosahujícím nejvýše 1 % nebo ke specifickým clům nejvýše 2 EUR, neboť náklady na výběr takového cla by mohly převyšovat příjmy z něj.
(22)
Odstupňování by mělo být založeno na kritériích vycházejících z tříd a kapitol společného celního sazebníku. Odstupňování by se mělo použít ve vztahu k třídě nebo podtřídě, aby se snížil výskyt případů, kdy jsou odstupňovány heterogenní produkty. Odstupňování třídy nebo podtřídy (sestávající z kapitol) pro zvýhodněnou zemi by se mělo použít v případě, že třída splňuje kritéria pro odstupňování po dobu tří po sobě následujících let, aby se zvýšila předvídatelnost a spravedlivost odstupňování tím, že bude vyloučen dopad významných a výjimečně se vyskytujících rozdílů v dovozních statistikách. Odstupňování by se nemělo vztahovat na zvýhodněné země v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných a zvýhodněné země v rámci zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země, jelikož mají velmi podobný hospodářský profil, který je činí zranitelnými kvůli nízké, nediverzifikované vývozní základně.
(23)
Aby bylo zajištěno, že ze systému budou těžit pouze ty země, pro něž je určen, měly by se uplatňovat celní preference stanovené tímto nařízením, jakož i pravidla týkající se původu zboží stanovená v nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (6).
(24)
Důvody pro dočasné odnětí režimů v rámci systému by měly zahrnovat závažné a systematické porušování zásad stanovených určitými mezinárodními úmluvami o základních lidských a pracovních právech, aby byly podpořeny cíle těchto úmluv. Celní preference v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných by měly být dočasně odňaty v případě, že zvýhodněná země nerespektuje svůj závazek zachovávat ratifikaci a účinné provádění uvedených úmluv nebo dodržovat požadavky na podávání zpráv stanovené příslušnými úmluvami, nebo v případě, že zvýhodněná země nezajišťuje součinnost v rámci monitorovacích postupů Unie, jak je stanoveno v tomto nařízení.
(25)
V důsledku politické situace v Barmě/Myanmaru a v Bělorusku by mělo být zachováno dočasné odnětí všech celních preferencí na dovoz produktů pocházejících z Barmy/Myanmaru a z Běloruska.
(26)
Za účelem dosažení rovnováhy mezi potřebou lepšího zacílení, větší soudržnosti a transparentnosti na straně jedné a lepším prosazováním udržitelného rozvoje a řádné správy věcí veřejných prostřednictvím systému jednostranných obchodních preferencí na straně druhé by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o změny příloh tohoto nařízení a dočasné odnětí celních preferencí v důsledku nedodržování zásad udržitelného rozvoje a řádné správy věcí veřejných, a rovněž procesní pravidla týkající se podávání žádostí o celní preference poskytované v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, provádění dočasného odnětí a ochranných šetření s cílem zavést jednotná a podrobná technická opatření. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(27)
Aby byl zajištěn stabilní rámec pro hospodářské subjekty, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijmout v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU akt, který postupem pro naléhavé případy odvolá rozhodnutí o dočasném odnětí celních preferencí předtím, než toto rozhodnutí nabude účinku, pominou-li důvody dočasného odnětí.
(28)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (7).
(29)
Poradní postup by se měl používat pro přijímání prováděcích aktů o pozastavení celních preferencí v souvislosti s některými třídami systému GSP ve vztahu k zvýhodněným zemím a o zahájení postupu dočasného odnětí, s přihlédnutím k povaze a dopadu uvedených aktů.
(30)
Přezkumný postup by se měl používat pro přijímání prováděcích aktů o ochranných šetřeních a o pozastavení preferenčních režimů, pokud může dovoz způsobit závažné narušení trhu Unie.
(31)
V zájmu zajištění integrity a řádného fungování systému by Komise měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, pokud je to v náležitě odůvodněných případech týkajících se dočasných odnětí v důsledku nedodržování celních postupů a povinností vzhledem k naléhavým důvodům nezbytné.
(32)
V zájmu zajištění stabilního rámce pro hospodářské subjekty by Komise měla po skončení maximálního období šesti měsíců přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, pokud je to v náležitě odůvodněných případech týkajících se ukončení nebo prodloužení dočasných odnětí v důsledku nedodržování celních postupů a povinností vzhledem k naléhavým důvodům nezbytné.
(33)
Komise by rovněž měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, pokud je to v náležitě odůvodněných případech týkajících se ochranných šetření nezbytné vzhledem k naléhavým důvodům spočívajícím ve zhoršení hospodářské nebo finanční situace výrobců v Unii, které by bylo obtížné napravit.
(34)
Komise by měla pravidelně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o účincích systému podle tohoto nařízení. Pět let po vstupu tohoto nařízení v platnost by Komise měla podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o jeho uplatňování a posoudit potřebu přezkumu systému, včetně zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných a ustanovení o dočasném odnětí preferencí, s ohledem na boj proti terorismu a mezinárodní normy o transparentnosti a výměně informací v daňové oblasti. Ve zprávě by Komise měla přihlédnout k dopadům na rozvojové, obchodní a finanční potřeby zvýhodněných zemí. Zpráva by rovněž měla zahrnovat podrobnou analýzu dopadu tohoto nařízení na obchod a příjmy Unie z cel, se zvláštní pozorností věnovanou účinkům na zvýhodněné země. V příslušných případech by také měla být posouzena shoda s hygienickými a rostlinolékařskými právními předpisy Unie. Zpráva by také měla zahrnovat analýzu účinků systému s ohledem na dovoz biopaliv a na hlediska udržitelnosti.
(35)
Nařízení (ES) č. 732/2008 by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
1. Systém všeobecných celních preferencí (dále jen „systém“) se použije v souladu s tímto nařízením.
2. Toto nařízení stanoví tyto celní preference v rámci systému:
a)
obecný režim;
b)
zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných (GSP+) a
c)
zvláštní režim pro nejméně rozvinuté země („Vše kromě zbraní“ (EBA)).
Článek 2
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„systémem GSP“ všeobecný systém preferencí, jehož prostřednictvím Unie poskytuje preferenční přístup na svůj trh na základě jakéhokoliv z preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2;
b)
„zeměmi“ země a území, které mají celní správu;
c)
„způsobilými zeměmi“ všechny rozvojové země uvedené v příloze I;
d)
„zeměmi zvýhodněnými v rámci systému GSP“ země zvýhodněné v rámci obecného režimu, které jsou uvedeny v příloze II;
e)
„zeměmi zvýhodněnými v rámci režimu GSP+“ země zvýhodněné v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, které jsou uvedeny v příloze III;
f)
„zeměmi zvýhodněnými v rámci režimu EBA“ země zvýhodněné v rámci zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země, které jsou uvedeny v příloze IV;
g)
„cly společného celního sazebníku“ cla uvedená v druhé části přílohy I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (8), s výjimkou cel stanovených v rámci celních kvót;
h)
„třídou“ kterákoli třída společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87;
i)
„kapitolou“ kterákoli kapitola společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87;
j)
„třídou systému GSP“ třída uvedená v příloze V a stanovená na základě tříd kapitol společného celního sazebníku;
k)
„preferenčním ujednáním pro přístup na trh“ preferenční přístup na trh Unie prostřednictvím obchodní dohody, a to buď prozatímně uplatňované, nebo trvale platné, či prostřednictvím autonomních preferencí poskytovaných Unií;
l)
„účinným prováděním“ úplné plnění všech závazků a povinností vyplývajících z mezinárodních úmluv uvedených v příloze VIII takovým způsobem, aby bylo zaručeno naplnění všech zásad, cílů a práv, jež tyto úmluvy zaručují.
Článek 3
1. Seznam způsobilých zemí je uveden v příloze I.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy I s ohledem na změny mezinárodního statusu nebo klasifikace zemí.
3. Komise oznámí dotčené způsobilé zemi všechny příslušné změny jejího statusu v rámci systému.
KAPITOLA II
OBECNÝ REŽIM
Článek 4
1. Způsobilá země využívá celní preference poskytované v rámci obecného režimu uvedeného v čl. 1 odst. 2 písm. a), pokud
a)
není během tří po sobě následujících let před aktualizací seznamu zvýhodněných zemí zařazena Světovou bankou mezi země s vysokými nebo vyššími středními příjmy nebo
b)
nevyužívá preferenční ujednání pro přístup na trh, které poskytuje stejné nebo výhodnější celní preference jako systém v podstatě pro veškerý obchod.
2. Ustanovení odst. 1 písm. a) a b) se nevztahují na nejméně rozvinuté země.
3. Aniž je dotčen odst. 1 písm. b), ustanovení odst. 1 písm. a) se do 21. listopadu 2014 nepoužije v případě zemí, které do 20. listopadu 2012 parafovaly dvoustrannou dohodu s Unií o preferenčním přístupu na trh, která poskytuje stejné nebo výhodnější celní preference jako systém v podstatě pro veškerý obchod, avšak ještě se neuplatňuje.
Článek 5
1. Seznam zemí zvýhodněných v rámci systému GSP, které splňují kritéria stanovená v článku 4, je uveden v příloze II.
2. Do 1. ledna každého roku po vstupu tohoto nařízení v platnost přezkoumá Komise přílohu II. Aby měly země zvýhodněné v rámci systému GSP a hospodářské subjekty dostatek času na řádné přizpůsobení změně statusu země v rámci systému:
a)
použije se rozhodnutí o vynětí zvýhodněné země ze seznamu zemí zvýhodněných v rámci systému GSP v souladu s odstavcem 3 tohoto článku a na základě čl. 4 odst. 1 písm. a) od jednoho roku ode dne vstupu uvedeného rozhodnutí v platnost;
b)
rozhodnutí o vynětí zvýhodněné země ze seznamu zemí zvýhodněných v rámci systému GSP v souladu s odstavcem 3 tohoto článku a na základě čl. 4 odst. 1 písm. b) se použije od dvou let ode dne použitelnosti preferenčního režimu přístupu na trh.
3. Pro účely odstavců 1 a 2 tohoto článku je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy II na základě kritérií stanovených v článku 4.
4. Komise oznámí dotčené zemi zvýhodněné v rámci systému GSP případné změny jejího statusu v rámci systému.
Článek 6
1. Produkty, na něž se vztahuje obecný režim podle čl. 1 odst. 2 písm. a), jsou uvedeny v příloze V.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy V, aby do ní byly zapracovány změny, které budou nezbytné v důsledku úprav kombinované nomenklatury.
Článek 7
1. Cla společného celního sazebníku pro produkty uvedené v příloze V jako necitlivé produkty se s výjimkou zemědělských složek zcela pozastavují.
2. Valorická cla společného celního sazebníku na produkty uvedené v příloze V jako citlivé produkty se snižují o 3,5 procentního bodu. U produktů v rámci třídy systému GSP S-11a) a S-11b) přílohy V toto snížení činí 20 %.
3. Pokud sazby preferenčních cel vypočítané v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 732/2008 o valorických clech společného celního sazebníku platné v den vstupu tohoto nařízení v platnost stanoví pro produkty uvedené v odstavci 2 tohoto článku sazební snížení vyšší než 3,5 procentního bodu, použijí se uvedená preferenční cla i nadále.
4. Specifická cla společného celního sazebníku jiná než minimální nebo maximální cla pro produkty uvedené v příloze V jako citlivé produkty se snižují o 30 %.
5. Pokud cla společného celního sazebníku pro produkty uvedené v příloze V jako citlivé produkty zahrnují valorická i specifická cla, specifická cla se nesnižují.
6. Pokud cla snížená v souladu s odstavci 2 a 4 stanoví maximální clo, toto maximální clo se nesnižuje. Pokud je u těchto cel stanoveno minimální clo, toto minimální clo se nepoužije.
Článek 8
1. Celní preference uvedené v článku 7 se pozastavují v případě produktů pocházejících ze země zvýhodněné v rámci systému GSP a patřících do určité třídy systému GSP, pokud průměrná hodnota těchto produktů dovážených do Unie z dotčené země zvýhodněné v rámci systému GSP přesahuje po dobu tří po sobě jdoucích let prahové hodnoty uvedené v příloze VI. Prahové hodnoty se vypočítají v procentech z celkové hodnoty dovozu týchž produktů do Unie ze všech zemí zvýhodněných v rámci systému GSP.
2. Před uplatněním celních preferencí stanovených tímto nařízením přijme Komise prováděcí akt v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2, které stanoví seznam tříd systému GSP, pro které se pozastavují celní preference uvedené v článku 7 ve vztahu k zemi zvýhodněné v rámci systému GSP. Tento prováděcí akt se použije od 1. ledna 2014.
3. Komise každé tři roky přezkoumá seznam podle odstavce 2 tohoto článku a přijme prováděcí akt v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2, za účelem pozastavení nebo obnovení celních preferencí podle článku 7. Tento prováděcí akt se použije od 1. ledna roku následujícího po jeho vstupu v platnost.
4. Seznam podle odstavců 2 a 3 tohoto článku se stanoví na základě údajů dostupných k 1. září roku, v němž se provádí přezkum, a k 1. září dvou let předcházejících roku přezkumu. Zohlední dovoz ze zemí zvýhodněných v rámci systému GSP uvedených v příloze II ve znění platném v dané době. Nezohlední se však hodnota dovozu ze zemí zvýhodněných v rámci systému GSP, které v den použitelnosti pozastavení již nevyužívají celní preference podle čl. 4 odst. 1 písm. b).
5. Komise oznámí dotčené zemi prováděcí akt přijatý podle odstavců 2 a 3.
6. Pokud se příloha II změní podle kritérií stanovených v článku 4, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy VI, aby došlo k přizpůsobení možností uvedených v dotyčné příloze tak, aby byla zachována poměrně stejná váha odstupňovaných tříd produktů vymezených v odstavci 1 tohoto článku.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ POBÍDKOVÝ REŽIM PRO UDRŽITELNÝ ROZVOJ A ŘÁDNOU SPRÁVU VĚCÍ VEŘEJNÝCH
Článek 9
1. Země zvýhodněná v rámci systému GSP může využívat celní preference zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných podle čl. 1 odst. 2 písm. b), pokud
a)
je považována za zranitelnou v důsledku nedostatečné diverzifikace a nedostatečného začlenění do mezinárodního obchodního systému, jak vymezuje příloha VII;
b)
ratifikovala veškeré úmluvy uvedené v příloze VIII (dále jen „příslušné úmluvy“) a nejnovější závěry monitorovacích orgánů podle uvedených úmluv (dále jen „příslušné monitorovací orgány“) nezjistí závažné nedostatky v účinném provádění žádné z těchto úmluv;
c)
v souvislosti s jakoukoli z příslušných úmluv nevznesla výhradu, která je zakázána podle jakékoliv z uvedených úmluv nebo která je pro účely tohoto článku považována za neslučitelnou s předmětem a účelem uvedené úmluvy.
Pro účely tohoto článku se výhrady nepovažují za neslučitelné s předmětem a účelem úmluvy, ledaže
i)
tak určil postup výslovně stanovený pro tento účel podle úmluvy nebo
ii)
v případě neexistence takového postupu vznesla Unie, pokud je smluvní stranou úmluvy, nebo kvalifikovaná většina členských států, které jsou smluvními stranami úmluvy, v souladu se svými příslušnými pravomocemi stanovenými Smlouvami, vůči výhradě námitku z toho důvodu, že je neslučitelná s předmětem a účelem úmluvy a v souladu s Vídeňskou úmluvou o smluvním právu brání tomu, aby úmluva mezi nimi a státem předkládajícím výhradu vstoupila v platnost;
d)
zaváže se zachovat ratifikaci příslušných úmluv a zajistit jejich účinné provádění;
e)
bez výhrad přijme požadavky na podávání zpráv stanovené každou z úmluv a zaváže se přijmout podmínky pravidelného sledování a přezkumu výsledků provádění v souladu s ustanoveními příslušných úmluv a
f)
zaváže se zapojit do postupu sledování podle článku 13 a zajišťovat potřebnou součinnost.
2. Pokud se příloha II změní, Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy VII, aby došlo k přezkoumání prahových hodnot zranitelnosti uvedených v příloze VII bodě 1 písm. b) tak, aby byla zachována poměrně stejná váha jako u prahové hodnoty zranitelnosti vypočítané v souladu s přílohou VII.
Článek 10
1. Zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných se poskytne, pokud jsou splněny tyto podmínky:
a)
země zvýhodněná v rámci systému GSP podala příslušnou žádost a
b)
posouzení žádosti ukáže, že žádající země splňuje podmínky stanovené v čl. 9 odst. 1.
2. Žádající země předloží Komisi svou žádost v písemné podobě. V žádosti musí být uvedeny veškeré informace o ratifikaci příslušných úmluv a musí rovněž obsahovat závazky uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f).
3. Po obdržení žádosti o ní Komise uvědomí Evropský parlament a Radu.
4. Komisi je po posouzení žádosti svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení nebo změny přílohy III, aby byl zařazením dané země do seznamu zemí zvýhodněných v rámci režimu GSP+ poskytnut žádající zemi zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných.
5. Pokud země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ již nesplňuje podmínky uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. a) nebo c), nebo odvolá některý ze svých závazků uvedených v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f), je Komisi svěřena pravomoc přijmout akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změny přílohy III, aby byla uvedená země ze seznamu zemí zvýhodněných v rámci režimu GSP+ vyňata.
6. Komise sdělí žádající zemi rozhodnutí přijaté podle odstavců 4 a 5 tohoto článku po provedení změny v příloze III a jejím zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie. Pokud je žádající zemi zvláštní pobídkový režim poskytnut, je tato země uvědomena o dni, k němuž příslušný akt v přenesené pravomoci vstupuje v platnost.
7. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení pravidel pro poskytnutí zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, zejména s ohledem na lhůty a předkládání a zpracovávání žádostí.
Článek 11
1. Produkty zařazené do zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných jsou uvedeny v příloze IX.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy IX, aby byly zohledněny změny kombinované nomenklatury týkající se produktů uvedených v této příloze.
Článek 12
1. Valorická cla společného celního sazebníku na všechny produkty uvedené v příloze IX, které pocházejí ze země zvýhodněné v rámci režimu GSP+, se pozastavují.
2. Specifická cla společného celního sazebníku na produkty uvedené v odstavci 1 se zcela pozastavují s výjimkou produktů, pro které společný celní sazebník obsahuje rovněž valorická cla. U produktů kódu kombinované nomenklatury 1704 10 90 se specifické clo omezuje na 16 % celní hodnoty.
Článek 13
1. Ode dne poskytnutí celních preferencí v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných Komise přezkoumává stav ratifikace příslušných úmluv a sleduje jejich účinné provádění, jakož i spolupráci s příslušnými monitorovacími orgány prostřednictvím zkoumání závěrů a doporučení uvedených monitorovacích orgánů.
2. Zvýhodněné země v rámci režimu GSP+ v tomto ohledu spolupracují s Komisí a poskytují veškeré informace potřebné k posouzení toho, jak dodržují závazky uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) a jaká je v této zemi situace, pokud jde o ustanovení čl. 9 odst. 1 písm. c).
Článek 14
1. Do 1. ledna 2016 a poté každé dva roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o stavu ratifikace příslušných úmluv, dodržování případných oznamovacích povinností podle uvedených úmluv zeměmi zvýhodněnými v rámci režimu GSP+ a stavu jejich účinného provádění.
2. Zpráva obsahuje
a)
závěry a doporučení příslušných monitorovacích orgánů týkající se každé země zvýhodněné v rámci režimu GSP+ a
b)
závěry Komise, zda každá země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ respektuje své závazky dodržovat oznamovací povinnosti, spolupracovat s příslušnými monitorovacími orgány v souladu s příslušnými úmluvami a zajišťovat jejich účinné provádění.
Zpráva může obsahovat jakékoli informace, které Komise považuje za vhodné.
3. Při vypracování závěrů ohledně účinného provádění příslušných úmluv posoudí Komise závěry a doporučení příslušných monitorovacích orgánů a, aniž jsou dotčeny jiné zdroje, informace poskytnuté třetími stranami, včetně informací od občanské společnosti, sociálních partnerů, Evropského parlamentu nebo Rady.
Článek 15
1. Zvláštní pobídkový režim pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných se dočasně odejme v případě všech nebo některých produktů pocházejících ze země zvýhodněné v rámci režimu GSP+, pokud uvedená země v praxi nedodržuje své závazky uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) nebo země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ vznesla výhradu, která je zakázána podle jakékoliv z příslušných úmluv nebo která je neslučitelná s předmětem a účelem uvedené úmluvy podle čl. 9 odst. 1 písm. c).
2. Je na zemi zvýhodněné v rámci režimu GSP+, aby prokázala, že dodržuje své povinnosti vyplývající ze závazků uvedených v čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) a dbá, aby se neocitla v situaci uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. c).
3. Pokud má Komise na základě závěrů zprávy podle článku 14 nebo na základě dostupných důkazů důvodné pochybnosti, že určitá země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ nedodržuje své závazky podle čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) nebo vznesla výhradu, která je zakázána jakoukoliv z příslušných úmluv nebo není slučitelná s předmětem a účelem uvedené úmluvy podle čl. 9 odst. 1 písm. c), přijme v souladu s poradním postupem podle čl. 39 odst. 2 prováděcí akt za účelem zahájení postupu dočasného odnětí celních preferencí poskytovaných v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných. Komise o tom uvědomí Evropský parlament a Radu.
4. Komise uveřejní v Úředním věstníku Evropské unie příslušné oznámení a uvědomí o tom dotčenou zemi zvýhodněnou v rámci režimu GSP+. Toto oznámení
a)
uvede příčiny důvodných pochybností ohledně dodržování závazků přijatých dotčenou zemí zvýhodněnou v rámci režimu GSP+ podle čl. 9 odst. 1 písm. d), e) a f) nebo ohledně existence výhrady zakázané podle jakékoliv z příslušných úmluv nebo neslučitelné s předmětem a účelem uvedené úmluvy, jak je stanoveno v čl. 9 odst. 1 c), jež mohou zpochybnit její právo nadále využívat celní preference poskytované v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, a
b)
stanoví lhůtu ne delší než šest měsíců ode dne zveřejnění oznámení, během níž dotyčná země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ předloží své připomínky.
5. Komise poskytne dotyčné zvýhodněné zemi příležitost, aby všemi možnými způsoby spolupracovala během období uvedeného v odst. 4 písm. b).
6. Komise si vyžádá veškeré informace, které považuje za nezbytné, mimo jiné včetně závěrů a doporučení příslušných monitorovacích orgánů. Při vypracování svých závěrů Komise posoudí všechny náležité informace.
7. Do tří měsíců od uplynutí lhůty stanovené v oznámení Komise rozhodne
a)
ukončit postup dočasného odnětí nebo
b)
dočasně odejmout celní preference poskytované v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných.
8. Pokud Komise usoudí, že příslušná zjištění neodůvodňují dočasné odnětí, přijme v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2 prováděcí akt za účelem ukončení postupu dočasného odnětí. Tento prováděcí akt vychází mimo jiné ze získaných důkazů.
9. Pokud Komise usoudí, že příslušná zjištění odůvodňují dočasné odnětí z důvodů uvedených v odstavci 1 tohoto článku, je jí svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy III, aby byly dočasně odňaty celní preference poskytnuté ve zvláštním pobídkovém režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných uvedené v čl. 1 odst. 2 písm. b).
10. Pokud se Komise rozhodne pro dočasné odnětí, nabývá tento akt v přenesené pravomoci účinku šest měsíců po jeho přijetí.
11. Pokud důvody pro dočasné odnětí přestanou platit dříve, než akt v přenesené pravomoci podle odstavce 9 tohoto článku nabude účinku, je Komise zmocněna v souladu s postupem pro naléhavé případy podle článku 37 odvolat přijatý akt o dočasném odnětí celních preferencí.
12. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení pravidel spojených s postupem pro dočasné odnětí zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných, zejména pokud jde o lhůty, práva zúčastněných stran, důvěrnou povahu informací a přezkum.
Článek 16
Pokud Komise shledá, že důvody pro dočasné odnětí celních preferencí uvedené v čl. 15 odst. 1 již neplatí, je jí svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy III s cílem obnovit celní preference poskytované v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných.
KAPITOLA IV
ZVLÁŠTNÍ REŽIM PRO NEJMÉNĚ ROZVINUTÉ ZEMĚ
Článek 17
1. Způsobilá země využívá celní preference poskytované v rámci zvláštního režimu pro nejméně rozvinuté země uvedeného v čl. 1 odst. 2 písm. c), pokud je dotyčná země zařazena OSN mezi nejméně rozvinuté země.
2. Komise tento seznam zemí zvýhodněných v rámci režimu EBA průběžně přezkoumává na základě nejnovějších dostupných údajů. Pokud země zvýhodněná v rámci režimu EBA již nesplňuje podmínky uvedené v odstavci 1 tohoto článku, je Komisi svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změny přílohy IV, aby byla daná země vyňata ze seznamu zemí zvýhodněných v rámci režimu EBA po přechodném období tří let ode dne vstupu příslušného aktu v přenesené pravomoci v platnost.
3. Po dobu, než OSN zařadí novou nezávislou zemi mezi nejméně rozvinuté země, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn přílohy IV jakožto dočasné opatření k zařazení takové země do seznamu zemí zvýhodněných v rámci režimu EBA.
Pokud OSN nezařadí novou nezávislou zemi mezi nejméně rozvinuté země v rámci prvního dostupného přezkumu kategorie nejméně rozvinutých zemí, je Komisi svěřena pravomoc okamžitě přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změny přílohy IV, aby byla taková země vyňata z této přílohy, aniž se jí poskytne přechodné období uvedené v odstavci 2 tohoto článku.
4. Komise oznámí dotčené zemi zvýhodněné v rámci systému EBA případné změny jejího statusu v rámci systému.
Článek 18
1. Cla společného celního sazebníku na všechny produkty uvedené v kapitolách 1 až 97 kombinované nomenklatury, s výjimkou produktů uvedených v kapitole 93, pocházející ze země zvýhodněné v rámci systému EBA se zcela pozastavují.
2. Od 1. ledna 2014 do 30. září 2015 se při dovozu produktů čísla 1701 všeobecného celního sazebníku vyžaduje dovozní licence.
3. V souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 39 odst. 3 přijme Komise podrobná prováděcí pravidla k ustanovením odstavce 2 tohoto článku postupem podle článku 195 nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (9).
KAPITOLA V
USTANOVENÍ O DOČASNÉM ODNĚTÍ, SPOLEČNÁ PRO VŠECHNY REŽIMY
Článek 19
1. Preferenční režimy uvedené v čl. 1 odst. 2 mohou být dočasně odňaty pro všechny nebo některé produkty pocházející ze zvýhodněné země, a to z kteréhokoli z těchto důvodů:
a)
závažné a systematické porušování zásad stanovených v úmluvách uvedených v příloze VIII části A;
b)
vývoz zboží vyrobeného odsouzenými ve věznicích;
c)
závažné nedostatky v oblasti celní kontroly při vývozu nebo tranzitu omamných látek (nepovolených látek nebo prekurzorů) nebo nedodržování mezinárodních úmluv v oblasti boje proti terorismu a praní peněz;
d)
závažné a systematické používání nekalých obchodních praktik včetně praktik nepříznivě ovlivňujících dodávky surovin, které mají nepříznivý dopad na výrobní odvětví Unie a které zvýhodněná země neřeší. V případě nekalých obchodní praktik, zakázaných nebo postižitelných podle dohod WTO, je použití tohoto článku založeno na předchozím rozhodnutí příslušného orgánu WTO v tomto smyslu;
e)
závažné a systematické narušování cílů regionálních rybářských organizací nebo jakýchkoli mezinárodních ujednání, jichž je Unie stranou a jež se týkají zachování a řízení rybolovných zdrojů.
2. Preferenční režimy stanovené tímto nařízením se neodnímají podle odst. 1 písm. d) pro produkty, na něž se vztahují antidumpingová nebo vyrovnávací opatření podle nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (10) nebo nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (11), z příčin, které tato opatření odůvodňují.
3. Pokud Komise usoudí, že existují dostatečné důvody pro dočasné odnětí celních preferencí poskytnutých v rámci kteréhokoli preferenčního režimu uvedeného v čl. 1 odst. 2 na základě příčin uvedených v odstavci 1 tohoto článku, přijme prováděcí akt za účelem zahájení postupu dočasného odnětí v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2. Komise o tomto prováděcím aktu uvědomí Evropský parlament a Radu.
4. Komise uveřejní v Úředním věstníku Evropské unie oznámení o zahájení postupu dočasného odnětí a uvědomí o tom dotyčnou zvýhodněnou zemi. Toto oznámení
a)
obsahuje dostatečné důvody pro prováděcí akt za účelem zahájení postupu dočasného odnětí podle odstavce 3 a
b)
stanoví, že Komise bude sledovat a hodnotit situaci v dotyčné zvýhodněné zemi po dobu šesti měsíců ode dne zveřejnění oznámení.
5. Komise poskytne dotčené zvýhodněné zemi příležitost, aby všemi možnými způsoby spolupracovala během období sledování a hodnocení.
6. Komise si dle potřeby vyžádá veškeré informace, které považuje za nezbytné, mimo jiné například včetně dostupných posouzení, komentářů, rozhodnutí, doporučení a závěrů příslušných monitorovacích orgánů. Při vypracování svých závěrů Komise posoudí všechny náležité informace.
7. Do tří měsíců po uplynutí lhůty uvedené v odst. 4 písm. b) předloží Komise zprávu o svých zjištěních a závěrech dotčené zvýhodněné zemi. Zvýhodněná země má právo předložit své připomínky ke zprávě. Lhůta pro předložení připomínek nepřesáhne jeden měsíc.
8. Do šesti měsíců po uplynutí lhůty uvedené v odst. 4 písm. b) Komise rozhodne
a)
ukončit postup dočasného odnětí nebo
b)
dočasně odejmout celní preference poskytované v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
9. Pokud Komise usoudí, že příslušné závěry neodůvodňují dočasné odnětí, přijme prováděcí akt v souladu s poradním postupem podle čl. 39 odst. 2 o ukončení dočasného odnětí.
10. Pokud Komise usoudí, že příslušná zjištění odůvodňují dočasné odnětí z příčin uvedených v odstavci 1 tohoto článku, je jí svěřena pravomoc přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn příloh II, III nebo IV, aby byly dočasně odňaty celní preference poskytnuté v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
11. Přijatý akt v případech uvedených v odstavcích 9 a 10 musí být podložen mimo jiné získanými důkazy.
12. Pokud se Komise rozhodne pro dočasné odnětí, nabývá tento akt v přenesené pravomoci účinku šest měsíců po jeho přijetí.
13. Pokud důvody pro dočasné odnětí přestanou platit dříve, než akt v přenesené pravomoci podle odstavce 10 tohoto článku nabude účinku, je Komise oprávněna v souladu s postupem pro naléhavé případy podle článku 37 odvolat přijatý akt o dočasném odnětí celních preferencí.
14. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení pravidel spojených s postupem dočasného pozastavení všech režimů, zejména pokud jde o lhůty, práva zúčastněných stran, důvěrnou povahu informací a přezkum.
Článek 20
Pokud Komise shledá, že důvody pro dočasné odnětí celních preferencí uvedené v čl. 19 odst. 1 již neplatí, je jí svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem změn příloh II, III nebo IV, aby byly obnoveny celní preference poskytované v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Článek 21
1. Preferenční režimy stanovené tímto nařízením mohou být pro všechny nebo některé produkty pocházející ze zvýhodněné země dočasně odňaty v případě podvodu, nesrovnalostí nebo systematických nedostatků při dodržování nebo zajišťování dodržování pravidel týkajících se původu zboží a souvisejících postupů nebo při poskytování správní spolupráce požadované pro účely provádění a kontroly dodržování preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
2. Správní spolupráce podle odstavce 1 vyžaduje mimo jiné, aby zvýhodněná země
a)
sdělovala Komisi informace, které jsou nezbytné k provádění pravidel týkajících se původu zboží a ke kontrole jejich dodržování, a aktualizovala je;
b)
byla nápomocna Unii tím, že provede na žádost celních orgánů členských států následnou kontrolu původu zboží, a včas sdělila výsledky kontroly Komisi;
c)
byla nápomocna Unii tím, že umožní Komisi v koordinaci a v úzké spolupráci s příslušnými orgány členských států uskutečňovat mise Unie pro správní a vyšetřovací spolupráci v uvedené zemi za účelem ověření pravosti dokladů nebo přesnosti informací, které jsou rozhodující pro poskytování preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2;
d)
prováděla nebo zařizovala vhodná šetření, která mají odhalovat a předcházet porušování pravidel týkajících se původu zboží;
e)
dodržovala pravidla týkající se původu zboží nebo zajišťovala jejich dodržování, pokud jde o regionální kumulaci ve smyslu nařízení (EHS) č. 2454/93, vztahuje-li se na danou zemi a
f)
byla nápomocna Unii při ověřování činnosti, pokud existuje podezření na podvod týkající se původu zboží, přičemž existenci podvodu lze předpokládat, pokud dovoz produktů v rámci preferenčních režimů stanovených tímto nařízením významně překročí obvyklou úroveň vývozu ze zvýhodněné země.
3. Pokud Komise usoudí, že existují dostatečné důkazy odůvodňující dočasné odnětí z příčin uvedených v odstavcích 1 a 2 tohoto článku, rozhodne v souladu s postupem pro naléhavé případy uvedeným v čl. 39 odst. 4 o dočasném odejmutí celních preferencí poskytnutých v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2 pro všechny nebo některé produkty pocházející ze zvýhodněné země.
4. Před přijetím takového rozhodnutí uveřejní Komise v Úředním věstníku Evropské unie oznámení uvádějící příčiny důvodných pochybností ohledně dodržování odstavců 1 a 2, jež mohou zpochybnit právo zvýhodněné země nadále využívat výhody poskytované tímto nařízením.
5. Komise uvědomí dotyčnou zvýhodněnou zemi o veškerých rozhodnutích přijatých v souladu s odstavcem 3 předtím, než nabudou účinku.
6. Trvání dočasného odnětí nepřekročí šest měsíců. Nejpozději na konci této lhůty Komise rozhodne v souladu s postupem pro naléhavé případy uvedeným v čl. 39 odst. 4, zda dočasné odnětí zruší, nebo prodlouží dobu jeho trvání.
7. Členské státy sdělí Komisi všechny náležité informace, které mohou odůvodňovat dočasné odnětí celních preferencí nebo jeho prodloužení.
KAPITOLA VI
USTANOVENÍ TÝKAJÍCÍ SE OCHRANNÝCH A KONTROLNÍCH OPATŘENÍ
ODDÍL I
Obecná ochranná opatření
Článek 22
1. Pokud se produkt pocházející ze země zvýhodněné v rámci kteréhokoli z preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2 dováží v množstvích nebo za ceny, které způsobují nebo by mohly způsobit závažné potíže výrobcům v Unii, kteří vyrábějí obdobné nebo přímo konkurující produkty, mohou být běžná cla společného celního sazebníku na uvedený produkt znovu zavedena.
2. Pro účely této kapitoly se „obdobným produktem“ rozumí produkt, který je shodný, tj. podobný ve všech ohledech posuzovanému produktu, nebo, pokud takový produkt neexistuje, jiný produkt, který, ačkoli není podobný ve všech ohledech, má vlastnosti, jež se úzce podobají vlastnostem posuzovaného produktu.
3. Pro účely této kapitoly se „zúčastněnými stranami“ rozumějí strany, které se podílejí na výrobě, distribuci nebo prodeji dovážených produktů podle odstavce 1 a obdobných nebo přímo konkurujících produktů.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 36 za účelem stanovení pravidel spojených s postupem přijímání obecných ochranných opatření zejména s ohledem na lhůty, práva zúčastněných stran, důvěrnou povahu informací, zveřejňování, ověřování, inspekce na místě a přezkum.
Článek 23
Má se za to, že závažné potíže existují v případě, kdy dojde k zhoršení hospodářské nebo finanční situace výrobců v Unii. Při zkoumání, zda takové zhoršení nastalo, přihlíží Komise mimo jiné k těmto faktorům týkajícím se výrobců v Unii, pokud jsou takové informace k dispozici:
a)
podíl na trhu;
b)
výroba;
c)
zásoby;
d)
výrobní kapacita;
e)
úpadky;
f)
ziskovost;
g)
využití kapacity;
h)
zaměstnanost;
i)
dovoz;
j)
ceny.
Článek 24
1. Komise prověří, zda by měla být znovu zavedena běžná cla společného celního sazebníku, pokud existuje dostatek přímých důkazů, že jsou splněny podmínky čl. 22 odst. 1.
2. Šetření se zahájí na žádost členského státu, jakékoli právnické osoby nebo jakéhokoli sdružení bez právní subjektivity jednajícího jménem výrobců v Unii, nebo z vlastní iniciativy Komise, pokud je na základě faktorů uvedených v článku 23 zřejmé, že existuje dostatek přímých důkazů odůvodňujících zahájení šetření. Žádost o zahájení šetření musí obsahovat důkazy, že jsou splněny podmínky pro uložení ochranného opatření stanovené v čl. 22 odst. 1. Žádost se předkládá Komisi. Komise pokud možno přezkoumá správnost a přiměřenost důkazů obsažených v žádosti, aby zjistila, zda existuje dostatek věrohodných důkazů odůvodňujících zahájení šetření.
3. Je-li zřejmé, že existuje dostatek věrohodných důkazů odůvodňujících zahájení řízení, zveřejní Komise oznámení v Úředním věstníku Evropské unie. Zahájení se uskuteční do jednoho měsíce od obdržení žádosti podle odstavce 2. V případě zahájení šetření poskytne oznámení veškeré potřebné údaje o postupu a lhůtách včetně využití úředníka pro slyšení Generálního ředitelství pro obchod Evropské komise.
4. Šetření včetně procesních kroků uvedených v článcích 25, 26 a 27 se ukončí do dvanácti měsíců od jeho zahájení.
Článek 25
V řádně odůvodněných naléhavých případech týkajících se zhoršování hospodářské nebo finanční situace výrobců v Unii, jejichž náprava by byla obtížná, a pokud by prodlení mohlo způsobit škodu, je Komise zmocněna přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty v souladu s postupem pro naléhavé případy podle čl. 39 odst. 4 za účelem obnovení běžných cel společného celního sazebníku na období až 12 měsíců.
Článek 26
Pokud z konečného zjištění skutkového stavu vyplývá, že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 22 odst. 1, přijme Komise v souladu s přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 3 prováděcí akt, kterým se znovu zavedou cla společného celního sazebníku. Tento prováděcí akt vstoupí v platnost do jednoho měsíce ode dne zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 27
Pokud z konečného zjištění skutkového stavu vyplývá, že podmínky stanovené v čl. 22 odst. 1 nejsou splněny, přijme Komise prováděcí akt za účelem ukončení šetření a dalšího postupu v souladu s přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 3. Tento prováděcí akt bude zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie. Šetření se považuje za ukončené, jestliže v období stanoveném v čl. 24 odst. 4 není zveřejněn žádný prováděcí akt, a případná naléhavá preventivní opatření automaticky zanikají. Všechna cla společného celního sazebníku vybraná v důsledku těchto prozatímních opatření se vracejí.
Článek 28
Cla společného celního sazebníku budou znovu zavedena, pokud je nezbytné zapůsobit proti zhoršení hospodářské nebo finanční situace výrobců v Unii nebo pokud přetrvává hrozba takového zhoršení. Doba, na kterou mohou být cla znovu zavedena, nepřesáhne tři roky, ledaže je v řádně odůvodněných případech prodloužena.
ODDÍL II
Ochranná opatření v odvětvích textilu, zemědělství a rybolovu
Článek 29
1. Aniž jsou dotčena ustanovení oddílu I této kapitoly, dne 1. ledna každého roku Komise z vlastního podnětu a v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 39 odst. 2 přijme prováděcí akt za účelem zrušení celních preferencí uvedených v článcích 7 a 12 pro produkty zařazené ve třídách systému GSP S-11a) a S-11b) přílohy V nebo pro produkty spadající pod kódy kombinované nomenklatury 2207 10 00, 2207 20 00, 2909 19 10, 3814 00 90, 3820 00 00 a 3824 90 97, pokud tyto dovážené produkty uvedené v příloze V nebo IX, podle toho, která se má použít, pocházejí ze zvýhodněné země a jejich celkový objem
a)
vzroste nejméně o 13,5 % z hlediska množství (objemu) ve srovnání s předchozím kalendářním rokem, nebo
b)
v případě produktů zařazených ve třídách systému GSP S-11a) a S-11b) přílohy V, překročí podíl uvedený v příloze VI bodě 2 z hodnoty dovozu produktů tříd systému GSP S-11a) a S-11b) přílohy V do Unie ze všech zemí a území uvedených v příloze II během kteréhokoli období dvanácti měsíců.
2. Odstavec 1 tohoto článku se nevztahuje na země zvýhodněné v rámci režimu EBA ani na země, jejichž podíl na dovozu příslušných produktů uvedených v čl. 29 odst. 1 nepřesahuje 6 % celkového dovozu totožných produktů uvedených příloze V nebo IX, podle toho, která se má použít, do Unie.
3. Zrušení celních preferencí nabývá účinku dva měsíce po dni zveřejnění příslušného aktu Komise v tomto smyslu v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 30
Aniž je dotčen oddíl I této kapitoly, pokud dovoz produktů uvedených v příloze I Smlouvy o fungování EU působí nebo by mohl způsobit závažné narušení trhů Unie, zejména v jednom nebo více nejvzdálenějších regionech, nebo regulačních mechanismů těchto trhů, přijme Komise z vlastního podnětu nebo na základě žádosti členského státu v souladu s přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 3 prováděcí akt za účelem pozastavení preferenčního režimu pro dotyčné produkty, a to po konzultaci s výborem pro společnou organizaci příslušného trhu se zemědělskými produkty nebo produkty rybolovu.
Článek 31
Komise dotčenou zvýhodněnou zemi co nejdříve uvědomí o všech rozhodnutích přijatých v souladu s články 29 nebo 30 předtím, než nabudou účinku.
ODDÍL III
Kontrolní opatření v odvětvích zemědělství a rybolovu
Článek 32
1. Aniž je dotčen oddíl I této kapitoly, mohou být produkty kapitol 1 až 24 společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87 pocházející ze zvýhodněných zemí předmětem zvláštních kontrolních mechanismů, aby se zamezilo narušení trhu Unie. Po konzultaci s výborem pro společnou organizaci příslušného trhu se zemědělskými produkty nebo produkty rybolovu Komise z vlastního podnětu nebo na žádost členského státu v souladu s přezkumným postupem podle čl. 39 odst. 3 přijme prováděcí akt v tom smyslu, zda se má tento zvláštní kontrolní mechanismus použít a na které produkty se má vztahovat.
2. Pokud se oddíl I této kapitoly uplatní na produkty kapitol 1 až 24 společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87 pocházející ze zvýhodněných zemí, potom se období uvedené v čl. 24 odst. 4 tohoto nařízení zkrátí na dva měsíce v těchto případech:
a)
pokud dotyčná zvýhodněná země nezajišťuje dodržování pravidel týkajících se původu zboží nebo neposkytuje správní spolupráci podle článku 21 nebo
b)
pokud dovoz produktů kapitol 1 až 24 společného celního sazebníku stanoveného nařízením (EHS) č. 2658/87 v rámci preferenčních režimů poskytnutých podle tohoto nařízení významně překročí obvyklou úroveň vývozu z dotčené zvýhodněné země.
KAPITOLA VII
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 33
1. Aby mohly využívat celní preference, musí produkty, pro něž se o tyto celní preference žádá, pocházet ze zvýhodněné země.
2. Pro účely preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení jsou pravidla týkající se původu ohledně definice pojmu „původní produkty“, související postupy a metody správní spolupráce stanovena v nařízení (EHS) č. 2454/93.
Článek 34
1. Pokud je sazba valorického cla u jednotlivého dovozního prohlášení snížena v souladu s tímto nařízením na 1 % nebo méně, ukládání tohoto cla se zcela pozastaví.
2. Pokud je sazba specifického cla u jednotlivého dovozního prohlášení snížena v souladu s tímto nařízením nejvýše na 2 EUR pro každou částku vypočítanou v eurech, ukládání tohoto cla se zcela pozastaví.
3. S výhradou ustanovení odstavců 1 a 2 se konečná sazba preferenčního cla vypočtená podle tohoto nařízení zaokrouhlí dolů na jedno desetinné místo.
Článek 35
1. Statistickým zdrojem, který se má používat pro účely tohoto nařízení, jsou statistiky zahraničního obchodu Komise (Eurostatu).
2. Členské státy zašlou Komisi (Eurostatu) své statistické údaje o produktech propuštěných do celního režimu volného oběhu v rámci celních preferencí podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 ze dne 6. května 2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi (12). Tyto údaje s odkazy na kódy kombinované nomenklatury a případně na kódy TARIC, uspořádané podle země původu, uvádějí hodnoty, množství a případné doplňkové jednotky požadované v souladu s definicemi obsaženými v uvedeném nařízení. V souladu s čl. 8 odst. 1 uvedeného nařízení předávají členské státy tyto statistické údaje nejpozději do 40 dnů po konci každého měsíčního referenčního období. V zájmu usnadnění informování a zvýšení transparentnosti Komise také zajistí, aby byly relevantní statistické údaje pro jednotlivé třídy systému GSP pravidelně k dispozici ve veřejně přístupné databázi.
3. V souladu s článkem 308d) nařízení (EHS) č. 2454/93 sdělují členské státy Komisi na její žádost údaje o množstvích a hodnotě produktů propuštěných během předchozích měsíců do volného oběhu v rámci celních preferencí. Tyto údaje zahrnují produkty uvedené v odstavci 4 tohoto článku.
4. Komise v úzké spolupráci s členskými státy sleduje dovoz produktů kódů kombinované nomenklatury 0603, 0803 90 10, 1006, 1604 14, 1604 19 31, 1604 19 39, 1604 20 70, 1701, 1704, 1806 10 30, 1806 10 90, 2002 90, 2103 20, 2106 90 59, 2106 90 98, 6403, 2207 10 00, 2207 20 00, 2909 19 10, 3814 00 90, 3820 00 00 a 3824 90 97 za účelem určení, zda jsou splněny podmínky uvedené v článcích 22, 29 a 30.
Článek 36
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 a 22 je svěřena Komisi na dobu neurčitou od 20. listopadu 2012.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v článcích 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 nebo 22 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 a 22 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 37
1. Akty v přenesené pravomoci přijaté podle tohoto článku vstupují v platnost bezodkladně a jsou použitelné, pokud proti nim není vyslovena námitka v souladu s odstavcem 2. V oznámení aktu v přenesené pravomoci Evropskému parlamentu a Radě se uvedou důvody použití postupu pro naléhavé případy.
2. Evropský parlament nebo Rada mohou proti aktu v přenesené pravomoci vyslovit námitky postupem uvedeným v č. 36 odst. 5. V takovém případě zruší Komise tento akt neprodleně poté, co jí Evropský parlament nebo Rada oznámí rozhodnutí o vyslovení námitek.
Článek 38
1. Informace získané na základě tohoto nařízení se použijí pouze k účelu, k němuž byly vyžádány.
2. Informace důvěrné povahy ani informace, které jsou důvěrně sděleny na základě tohoto nařízení, nesmějí být zveřejněny bez zvláštního povolení od poskytovatele těchto informací.
3. V každé žádosti o důvěrné zacházení se uvedou důvody, proč je informace důvěrná. Nechce-li ten, kdo informaci poskytl, povolit její zveřejnění ani její sdělení v obecné nebo souhrnné formě a prokáže-li se, že žádost o důvěrné zacházení není důvodná, nemusí být informace brána v úvahu.
4. Informace je v každém případě považována za důvěrnou, pokud by její sdělení mohlo mít závažný nepříznivý účinek na toho, kdo ji poskytl nebo je jejím zdrojem.
5. Odstavce 1 až 4 nevylučují, aby se orgány Unie odvolávaly na obecné informace a zejména na důvody, na kterých jsou založena rozhodnutí přijatá na základě tohoto nařízení. Orgány Unie však musí přihlížet k oprávněným zájmům dotčených fyzických a právnických osob na zachování jejich obchodního tajemství.
Článek 39
1. Komisi je nápomocen Výbor pro všeobecné celní preference zřízený nařízením (ES) č. 732/2008. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. Výbor může zkoumat všechny záležitosti týkající se uplatňování tohoto nařízení, které mu přednese Komise, nebo pokud o to požádá členský stát.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.
Článek 40
Do 1. ledna 2016 a poté každé dva roky předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o účincích systému za období posledních dvou let a všech preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2.
Do 21. listopadu 2017 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení. V případě potřeby ke zprávě připojí legislativní návrh.
Článek 41
Nařízení (ES) č. 732/2008 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou uvedenou v příloze X.
KAPITOLA VIII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 42
1. Jakékoli šetření nebo postup dočasného odnětí zahájené a neukončené podle nařízení (ES) č. 732/2008 se automaticky zahájí znovu podle tohoto nařízení s výjimkou šetření nebo postupu týkajícího se zvýhodněné země v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných podle uvedeného nařízení, pokud se šetření týká pouze výhod poskytnutých v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných. Takové šetření se však automaticky zahájí znovu, pokud tatáž zvýhodněná země požádá o zvláštní pobídkový režim podle tohoto nařízení před 1. lednem 2015.
2. Informace obdržené v průběhu šetření zahájeného a neukončeného podle nařízení (ES) č. 732/2008 se zohlední v jakémkoli znovu zahájeném šetření.
Článek 43
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
2. Použije se ode dne 20. listopadu 2012.
Celní preference poskytnuté v rámci preferenčních režimů uvedených v čl. 1 odst. 2 se však použijí ode dne 1. ledna 2014.
3. Systém se použije do dne 31. prosince 2023. Den ukončení použitelnosti se však nevztahuje na zvláštní režim pro nejméně rozvinuté země ani na žádná jiná ustanovení tohoto nařízení, pokud se uplatňují ve spojení s uvedeným režimem.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 25. října 2012.
UREDBA (EU) št. 978/2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 25. oktobra 2012
o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Skupnost državam v razvoju od leta 1971 dodeljuje trgovinske preferenciale v okviru sheme splošnih tarifnih preferencialov.
(2)
Skupna trgovinska politika Unije temelji na načelih in uresničuje cilje iz splošnih določb o zunanjih ukrepih Unije in so navedene v členu 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU).
(3)
Cilj Unije je opredeliti in uresničevati skupne politike in ukrepe za pospeševanje trajnostnega gospodarskega, socialnega in okoljskega razvoja držav v razvoju s poglavitnim ciljem izkoreninjenja revščine.
(4)
Skupna trgovinska politika Unije mora biti skladna s cilji Unije na področju politike razvojnega sodelovanja, določenimi v členu 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), in jih mora krepiti, zlasti izkoreninjenje revščine ter spodbujanje trajnostnega razvoja in dobrega upravljanja v državah v razvoju. Biti mora v skladu z zahtevami Svetovne trgovinske organizacije (STO), zlasti s Sklepom o različni in ugodnejši obravnavi, vzajemnosti in polnejšem sodelovanju držav v razvoju (v nadaljnjem besedilu: razvojna klavzula), sprejetim v skladu s Splošnim sporazumom o carinah in trgovini (GATT) iz leta 1979, v skladu s katerim lahko države članice STO državam v razvoju zagotovijo različno in ugodnejšo obravnavo.
(5)
Sporočilo Komisije z dne 7. julija 2004 z naslovom „Države v razvoju, mednarodna trgovina in trajnostni razvoj: Vloga Splošnega sistema preferencialov Skupnosti (GSP) v desetletju 2006-2015“ določa smernice za uporabo sheme splošnih tarifnih preferencialov za obdobje 2006-2015.
(6)
Z Uredbo Sveta (ES) št. 732/2008 z dne 22. julija 2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 (2), kot je bila podaljšana z Uredbo (EU) št. 512/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2011 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (3), je določena uporaba sheme splošnih tarifnih preferencialov (v nadaljnjem besedilu: shema) do 31. decembra 2013 ali dokler se shema ne začne uporabljati v skladu s to uredbo. Po tem bi bilo treba shemo uporabljati za obdobje desetih let od dneva začetka veljavnosti preferencialov iz te uredbe, razen za posebni režim za najmanj razvite države, ki bi ga bilo treba še naprej uporabljati brez datuma izteka veljavnosti.
(7)
Shema bi morala z zagotavljanjem prednostnega dostopa do trga Unije državam v razvoju pomagati pri njihovem prizadevanju za zmanjšanje revščine ter spodbujati dobro upravljanje in trajnostni razvoj, tako da jim prek mednarodne trgovine pomaga ustvarjati dodaten prihodek, ki se nato lahko ponovno vloži v njihov lastni razvoj, ter vzpostaviti tudi bolj raznolika gospodarstva. Tarifne preferenciale sheme bi bilo treba usmeriti v pomoč tistim državam v razvoju, ki imajo večje razvojne, trgovinske in finančne potrebe.
(8)
Shemo sestavljajo splošni režim in dva posebna režima.
(9)
Splošni režim bi bilo treba dodeliti vsem tistim državam v razvoju, ki imajo skupno razvojno potrebo in so na podobni ravni gospodarskega razvoja. Države, ki jih Svetovna banka uvršča med države z visokim ali višjim srednjim dohodkom, imajo stopnje dohodka na prebivalca, ki jim omogočajo doseganje višjih stopenj diverzifikacije brez tarifnih preferencialov sheme. Te države imajo gospodarstva, ki so uspešno zaključila prehod s centraliziranega na tržno gospodarstvo. Nimajo enakih razvojnih, trgovinskih in finančnih potreb kot preostale države v razvoju; so na drugačni ravni gospodarskega razvoja, tj. niso v podobnem položaju kot ranljivejše države v razvoju, zato jih je treba, da bi se preprečila neupravičena diskriminacija, obravnavati drugače. Poleg tega uporaba tarifnih preferencialov, zagotovljenih s shemo, v državah z visokim ali višjim srednjim dohodkom povečuje konkurenčni pritisk na izvoz iz revnejših in ranljivejših držav, kar bi lahko te ranljivejše države neupravičeno obremenilo. Splošni režim upošteva dejstvo, da se razvojne, trgovinske in finančne potrebe spreminjajo, in zagotavlja, da režim ostaja na voljo, če se položaj v državi spremeni.
Zaradi skladnosti se tarifni preferenciali, dodeljeni v okviru splošnega režima, ne bi smeli razširiti na države v razvoju, ki uživajo ugodnosti režima preferencialnega dostopa do trga Unije, ki zagotavlja vsaj enako stopnjo tarifnih preferencialov kot shema za praktično celotno trgovino. Da bi imeli države upravičenke in gospodarski subjekti dovolj časa za ustrezno prilagoditev, bi bilo treba splošni režim zagotavljati še dve leti od datuma začetka uporabe režima preferencialnega dostopa do trga, pri čemer bi bilo treba ta datum navesti na seznamu držav upravičenk do splošnega režima.
(10)
Za države ki izpolnjujejo pogoje za upravičenost do sheme, bi se morale šteti države, navedene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 732/2008, in države, ki uživajo ugodnosti avtonomnega preferencialnega dostopa do trga Unije v skladu z Uredbo (ES) št. 732/2008, Uredbo Sveta (ES) št. 55/2008 z dne 21. januarja 2008 o uvedbi avtonomnih trgovinskih preferencialov za Republiko Moldavijo (4) ter Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2000 z dne 18. septembra 2000 o uvedbi izjemnih trgovinskih ukrepov za države in ozemlja, ki sodelujejo ali so povezana s stabilizacijsko-pridružitvenim procesom Evropske unije (5). Čezmorska ozemlja, povezana z Unijo, ter čezmorske države in ozemlja držav, ki niso navedeni v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 732/2008, se ne bi smeli obravnavati kot tista, ki izpolnjujejo pogoje za upravičenost do sheme.
(11)
Posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje temelji na celostni zasnovi trajnostnega razvoja, kot ga priznavajo mednarodne konvencije in instrumenti, kot so Deklaracija Združenih narodov (ZN) o pravici do razvoja iz leta 1986, Deklaracija iz Ria o okolju in razvoju iz leta 1992, Deklaracija Mednarodne organizacije dela (MOD) o temeljnih načelih in pravicah iz dela iz leta 1998, Deklaracija tisočletja ZN iz leta 2000 in Deklaracija iz Johannesburga o trajnostnem razvoju iz leta 2002. Zato bi bilo treba dodatne tarifne preferenciale, določene v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, dodeliti tistim državam v razvoju, ki so zaradi pomanjkanja diverzifikacije in nezadostne vključenosti v mednarodni trgovinski sistem ranljive, da bi jim pomagali pri prevzemanju posebnih bremen in odgovornosti, ki izhajajo iz ratifikacije in učinkovitega izvajanja temeljnih mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev, varstvu okolja in dobrem upravljanju.
(12)
Preferenciali bi morali spodbuditi nadaljnjo gospodarsko rast in tako izpolnjevati potrebo po trajnostnem razvoju. Na podlagi posebnega spodbujevalnega režima bi se torej morale za zadevne države upravičenke opustiti carinske stopnje ad valorem. Opustiti bi se morale tudi posebne dajatve, razen če so kombinirane z dajatvijo ad valorem.
(13)
Države, ki izpolnjujejo merila za upravičenost do posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, bi morale uživati ugodnosti dodatnih tarifnih preferencialov, če Komisija po vložitvi njihovega zahtevka potrdi, da so zadevni pogoji izpolnjeni. Vložitev zahtevkov bi bilo treba omogočiti od datuma začetka veljavnosti te uredbe. Države, ki uživajo ugodnosti tarifnih preferencialov sheme v skladu z Uredbo (ES) št. 732/2008, bi morale prav tako vložiti nov zahtevek.
(14)
Komisija bi morala spremljati stanje ratifikacije mednarodnih konvencij o človekovih pravicah in pravicah delavcev, varstvu okolja in dobrem upravljanju ter njihovo učinkovito izvajanje, tako da bi preučila sklepne ugotovitve in priporočila zadevnih organov za spremljanje, ustanovljenih v skladu s temi konvencijami (zadevni organi za spremljanje). Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu vsaki dve leti predložiti poročilo o stanju ratifikacije zadevnih konvencij, skladnosti držav upravičenk z morebitnimi obveznostmi poročanja iz teh konvencij in stanju izvajanja konvencij v praksi.
(15)
Poročila zadevnih organov za spremljanje so bistvena za spremljanje in preklic preferencialov. Vendar takšna poročila lahko dopolnjujejo drugi viri informacij, pod pogojem, da so točni in zanesljivi. Brez poseganja v druge vire bi to lahko zajemalo informacije, ki jih pošljejo civilna družba, socialni partnerji, Evropski parlament in Svet.
(16)
Posebni režim za najmanj razvite države bi moral še naprej omogočati dajatev prost dostop do trga Unije za izdelke s poreklom iz držav, ki jih ZN priznavajo kot in uvrščajo med najmanj razvite države, razen za trgovino z orožjem. Za državo, ki je ZN ne uvrščajo več med najmanj razvite države, bi bilo treba določiti prehodno obdobje za ublažitev morebitnih negativnih posledic, ki bi jih povzročila ukinitev tarifnih preferencialov, dodeljenih na podlagi tega režima. Tarifne preferenciale, določene v okviru posebnega režima za najmanj razvite države, bi bilo treba še naprej dodeljevati tistim najmanj razvitim državam, ki uživajo ugodnosti drugega režima preferencialnega dostopa do trga Unije določene v okviru posebnega spodbujevalnega režima
(17)
Za zagotovitev skladnosti z določbami o dostopu do trga za sladkor v okviru sporazumov o gospodarskem partnerstvu bi bilo treba za uvoz izdelkov iz tarifne številke 1701 skupne carinske tarife do 30. septembra 2015 zahtevati uvozno dovoljenje.
(18)
Kar zadeva splošni režim, bi bilo treba še naprej razlikovati med tarifnimi preferenciali za neobčutljive in občutljive izdelke, da se tako upošteva položaj v sektorjih, ki proizvajajo enake izdelke v Uniji.
(19)
Dajatve skupne carinske tarife za neobčutljive izdelke bi morale biti še naprej opuščene, medtem ko bi bilo treba dajatve za občutljive izdelke znižati, da se zagotovi zadovoljiva stopnja uporabe in se hkrati upošteva položaj ustreznih industrijskih sektorjev v Uniji.
(20)
Tako znižanje dajatev bi moralo biti dovolj privlačno, da bi trgovce spodbudilo k uporabi možnosti, ki jih ponuja shema. Zato bi bilo treba dajatve ad valorem na splošno znižati po pavšalni stopnji 3,5 odstotne točke glede na dajatev za države z največjimi ugodnostmi, medtem ko bi se morale takšne dajatve za tekstil in tekstilne izdelke znižati za 20 %. Posebne dajatve bi bilo treba znižati za 30 %. Če je določena najnižja dajatev, se ta ne bi smela uporabljati.
(21)
Dajatve bi bilo treba v celoti opustiti, kadar zaradi preferencialne obravnave dajatve ad valorem za posamezno uvozno deklaracijo znašajo 1 % ali manj ali posebna dajatev znaša 2 EUR ali manj, saj bi lahko bil strošek pobiranja takih dajatev višji od ustvarjenega prihodka.
(22)
Graduacija bi morala temeljiti na merilih, ki so povezana z oddelki in poglavji skupne carinske tarife. Graduacijo bi bilo treba uporabiti za oddelek ali pododdelek, da bi se zmanjšalo število primerov graduacije heterogenih izdelkov. Graduacijo oddelka ali pododdelka (sestavljenega iz poglavij) za državo upravičenko bi bilo treba uporabiti, kadar oddelek tri zaporedna leta izpolnjuje merila za graduacijo, da se z izločitvijo učinka velikih in izjemnih nihanj v uvozni statistiki poveča predvidljivost in poštenost graduacije. Graduacija se ne bi smela uporabljati za države upravičenke do posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje ter države upravičenke do posebnega režima za najmanj razvite države, saj imajo zelo podoben gospodarski profil ter so ranljive zaradi nizke in nediverzificirane izvozne osnove.
(23)
Za zagotovitev, da bi ugodnosti sheme uživale le tiste države, katerim so namenjene, bi bilo treba uporabiti tarifne preferenciale iz te uredbe in pravila o poreklu izdelkov, določena v Uredbi Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (6).
(24)
Razlogi za začasni preklic režimov iz sheme bi morali vključevati resne in sistematične kršitve načel, določenih v nekaterih mednarodnih konvencijah v zvezi s temeljnimi človekovimi pravicami in pravicami delavcev, s čimer bi se spodbujalo uresničevanje ciljev teh konvencij. Tarifne preferenciale na podlagi posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje bi bilo treba začasno preklicati, če država upravičenka ne upošteva zaveze, v skladu s katero ne bo umaknila ratifikacije in bo učinkovito izvajala te konvencije, ali ne izpolnjuje zahtev glede poročanja iz zadevnih konvencij ali če država upravičenka ne sodeluje v postopkih spremljanja Unije, kot so določeni v tej uredbi.
(25)
Zaradi političnih razmer v Burmi/Mjanmaru in Belorusiji bi moral začasni preklic vseh tarifnih preferencialov za uvoz izdelkov s poreklom iz Burme/Mjanmara ali Belorusije ostati v veljavi.
(26)
Da bi dosegli ravnovesje med potrebo po boljši ciljni usmerjenosti ter večji skladnosti in preglednosti na eni strani ter večjem spodbujanju trajnostnega razvoja in dobrega upravljanja prek sheme enostranskih trgovinskih preferencialov na drugi strani, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi s spremembami prilog k tej uredbi, začasnimi preklici tarifnih preferencialov v primeru neupoštevanja načel trajnostnega razvoja in dobrega upravljanja, ter postopkovnimi pravili glede vložitve zahtevkov za tarifne preferenciale, dodeljene na podlagi posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, ter izvedbo preiskav za začasni preklic in uvedbo zaščitnih ukrepov, da bi tako vzpostavili enotne in natančne tehnične ureditve. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(27)
Da bi zagotovili stabilen okvir za gospodarske subjekte, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akt v zvezi z razveljavitvijo sklepa o začasnem preklicu v skladu z nujnim postopkom, preden ta sklep o začasnem preklicu tarifnih preferencialov začne učinkovati, če razlogi, ki upravičujejo začasni preklic, ne veljajo več.
(28)
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (7).
(29)
Svetovalni postopek bi bilo treba uporabiti za sprejemanje izvedbenih aktov o opustitvi tarifnih preferencialov iz nekaterih oddelkov GSP za države upravičenke in začetku postopka začasnega preklica, pri čemer bi bilo treba upoštevati vrsto in učinek teh aktov.
(30)
Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti za sprejemanje izvedbenih aktov o preiskavah za uvedbo zaščitnih ukrepov in opustitvi preferencialnih režimov, če bi lahko uvoz povzročil resne motnje na trgih Unije.
(31)
Da bi zagotovili celovitost in pravilno delovanje sheme, bi morala Komisija sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo takoj uporabljati, če za to obstajajo nujni razlogi v ustrezno utemeljenih primerih, ki zadevajo začasne preklice zaradi neupoštevanja carinskih postopkov in obveznosti.
(32)
Da bi zagotovili stabilen okvir za gospodarske subjekte, bi morala Komisija po preteku največ šestih mesecev sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo takoj uporabljati, če za to obstajajo nujni razlogi v ustrezno utemeljenih primerih, ki zadevajo prenehanje ali podaljšanje začasnega preklica zaradi neupoštevanja carinskih postopkov in obveznosti.
(33)
Komisija bi morala izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, sprejeti tudi, če v ustrezno utemeljenih primerih preiskav za uvedbo zaščitnih ukrepov tako zahtevajo izredno nujni razlogi, povezani s poslabšanjem gospodarskega in/ali finančnega položaja proizvajalcev Unije, ki bi ga bilo težko izboljšati.
(34)
Komisija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu redno poročati o učinkih sheme na podlagi te uredbe. Pet let po njeni uveljavitvi bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o uporabi te uredbe in oceniti potrebo po pregledu sheme, vključno s posebnim spodbujevalnim režimom za trajnostni razvoj in dobro upravljanje ter določbami o začasnem preklicu tarifnih preferencialov, ob upoštevanju boja proti terorizmu in področja mednarodnih standardov o preglednosti in izmenjavi informacij v davčnih zadevah. Komisija bi morala pri poročanju upoštevati učinke na razvojne, trgovinske in finančne potrebe upravičencev. Poročilo bi moralo tudi zajemati podrobno analizo vpliva te uredbe na trgovino in prihodke Unije od tarif, ob čemer je treba posebno pozornost nameniti vplivu na države upravičenke. Po potrebi bilo treba oceniti tudi skladnost z zakonodajo Unije s sanitarnega in fitosanitarnega področja. Poročilo bi moralo vsebovati tudi analizo učinkov sheme glede uvoza biogoriv in vidikov trajnosti.
(35)
Uredbo (ES) št. 732/2008 bi bilo treba ustrezno spremeniti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
1. Shema splošnih tarifnih preferencialov (v nadaljnjem besedilu: shema) se uporablja v skladu s to uredbo.
2. Ta uredba določa naslednje tarifne preferenciale v okviru sheme:
(a)
splošni režim;
(b)
posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (GSP+) ter
(c)
posebni režim za najmanj razvite države (vse razen orožja (EBA)).
Člen 2
V tej uredbi:
(a)
„GSP“ pomeni splošno shemo preferencialov, s katero Unija zagotavlja preferencialni dostop do svojega trga preko katerih koli preferencialnih režimov iz člena 1(2);
(b)
„države“ pomeni države in ozemlja, ki imajo lastno carinsko upravo;
(c)
„države, ki izpolnjujejo pogoje za upravičenost“ pomeni vse države v razvoju, kot so navedene v Prilogi I;
(d)
„države upravičenke do GSP“ pomeni države upravičenke do splošnega režima, kot so navedene v Prilogi II;
(e)
„države upravičenke do GSP+“ pomeni države upravičenke do posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, kot so navedene v Prilogi III;
(f)
„države upravičenke do EBA“ pomeni države upravičenke do posebnega spodbujevalnega režima za najmanj razvite države, kot so navedene v Prilogi IV;
(g)
„dajatve skupne carinske tarife“ pomeni dajatve iz drugega dela Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (8), razen dajatev, ki so uvedene kot del tarifnih kvot;
(h)
„oddelek“ pomeni kateri koli oddelek skupne carinske tarife iz Uredbe (EGS) št. 2658/87;
(i)
„poglavje“ pomeni katero koli poglavje skupne carinske tarife iz Uredbe (EGS) št. 2658/87;
(j)
„oddelek GSP“ pomeni oddelek, ki je naveden v Prilogi V in določen na podlagi oddelkov in poglavij skupne carinske tarife;
(k)
„režim preferencialnega dostopa do trga“ pomeni preferencialni dostop do trga Unije na podlagi trgovinskega sporazuma, ki se uporablja začasno ali je že začel veljati, ali avtonomnih preferencialov, ki jih dodeli Unija;
(l)
„učinkovito izvajanje“ pomeni integralno izvajanje vseh zavez in obveznosti, ki izhajajo iz mednarodnih konvencij, navedenih v Prilogi VIII, s čimer se zagotovi izpolnjevanje vseh načel, ciljev in pravic iz teh konvencij.
Člen 3
1. Seznam držav, ki izpolnjujejo pogoje za upravičenost, je naveden v Prilogi I.
2. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge I, da bi upoštevala spremembe mednarodnega statusa ali razvrstitve držav.
3. Komisija obvesti zadevno državo, ki izpolnjuje pogoje za upravičenost, o kakršnih koli ustreznih spremembah njenega statusa na podlagi sheme.
POGLAVJE II
SPLOŠNI REŽIM
Člen 4
1. Država, ki izpolnjuje pogoje za upravičenost, uživa ugodnosti tarifnih preferencialov, zagotovljenih na podlagi splošnega režima iz točke (a) člena 1(2), razen:
(a)
če jo Svetovna banka tri zaporedna leta neposredno pred posodobitvijo seznama držav upravičenk uvrsti med države z visokim ali višjim srednjim dohodkom ali
(b)
če uživa ugodnosti režima preferencialnega dostopa do trga, ki zagotavlja enake ali boljše tarifne preferenciale kot shema za praktično celotno trgovino.
2. Točki (a) in (b) odstavka 1 se ne uporabljata za najmanj razvite države.
3. Brez poseganja v točko (b) odstavka 1 se točka (a) odstavka 1 ne začne uporabljati do 21. novembra 2014 za države, ki so do 20. novembra 2012 parafirale dvostranski sporazum z Unijo o preferencialnem dostopu do trga, ki zagotavlja enake ali boljše tarifne preferenciale kot shema za praktično celotno trgovino, vendar se še ne uporablja.
Člen 5
1. Seznam držav upravičenk do GSP, ki izpolnjujejo merila iz člena 4, je naveden v Prilogi II.
2. Komisija do 1. januarja vsako leto po začetku veljavnosti te uredbe pregleda Prilogo II. Da bi imeli država upravičenka do GSP in gospodarski subjekti dovolj časa za ustrezno prilagoditev spremembi statusa države na podlagi sheme,
(a)
se sklep o črtanju države upravičenke s seznama držav upravičenk do GSP v skladu z odstavkom 3 tega člena in na podlagi točke (a) člena 4(1) začne uporabljati eno leto po začetku veljavnosti navedenega sklepa;
(b)
se sklep o črtanju države upravičenke s seznama držav upravičenk do GSP v skladu z odstavkom 3 tega člena in na podlagi točke (b) člena 4(1) začne uporabljati dve leti po začetku uporabe režima preferencialnega dostopa do trga.
3. Komisija je za namene odstavkov 1 in 2 tega člena pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge II na podlagi meril iz člena 4.
4. Komisija obvesti zadevno državo upravičenko do GSP o kakršnih koli spremembah njenega statusa na podlagi sheme.
Člen 6
1. Izdelki, ki so vključeni v splošni režim iz točke (a) člena 1(2), so navedeni v Prilogi V.
2. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge V, da bi vključila spremembe, ki so potrebne zaradi sprememb kombinirane nomenklature.
Člen 7
1. Dajatve skupne carinske tarife za izdelke, ki so v Prilogi V navedeni kot neobčutljivi izdelki, se v celoti opustijo, razen za kmetijske komponente.
2. Dajatve ad valorem skupne carinske tarife za izdelke, ki so v Prilogi V navedeni kot občutljivi izdelki, se znižajo za 3,5 odstotne točke. Za izdelke iz oddelkov GSP S-11a in S-11b Priloge V to znižanje znaša 20 %.
3. Če preferencialne stopnje dajatev, izračunane v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 732/2008 glede na dajatve ad valorem skupne carinske tarife, ki se uporabljajo na datum začetka veljavnosti te uredbe, za izdelke iz odstavka 2 tega člena predvidevajo tarifno znižanje za več kot 3,5 odstotne točke, se uporabljajo te preferencialne stopnje dajatev.
4. Posebne dajatve skupne carinske tarife, razen najnižje ali najvišje dajatve, za izdelke, ki so v Prilogi V navedeni kot občutljivi izdelki, se znižajo za 30 %.
5. Če dajatve skupne carinske tarife za izdelke, ki so v Prilogi V navedeni kot občutljivi izdelki, vključujejo dajatve ad valorem in posebne dajatve, se posebne dajatve ne znižajo.
6. Če je za dajatve, znižane v skladu z odstavkoma 2 in 4, določena najvišja dajatev, se ta najvišja dajatev ne zniža. Če je za take dajatve določena najnižja dajatev, se ta najnižja dajatev ne uporablja.
Člen 8
1. Tarifni preferenciali iz člena 7 se za izdelke iz oddelka GSP s poreklom iz države upravičenke do GSP opustijo, kadar povprečna vrednost uvoza takih izdelkov iz te države upravičenke do GSP v Unijo tri zaporedna leta presega prage, navedene v Prilogi VI. Pragi se izračunajo kot odstotek skupne vrednosti uvoza enakih izdelkov iz vseh držav upravičenk do GSP v Unijo.
2. Komisija pred uporabo tarifnih preferencialov iz te uredbe v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2) sprejme izvedbeni akt, ki določi seznam oddelkov GSP, pri katerih se tarifni preferenciali iz člena 7 za državo upravičenko do GSP opustijo. Ta izvedbeni akt se uporablja od 1. januarja 2014.
3. Komisija vsaka tri leta pregleda seznam iz odstavka 2 tega člena in sprejme izvedbeni akt v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2), da bi opustila ali ponovno vzpostavila tarifne preferenciale iz člena 7. Ta izvedbeni akt se uporablja od 1. januarja tistega leta, ki sledi začetku njegove veljavnosti.
4. Seznam iz odstavkov 2 in 3 tega člena se določi na podlagi podatkov, ki so na voljo 1. septembra tistega leta, v katerem se izvede pregled, in dve leti pred letom pregleda. V seznamu se upošteva uvoz iz držav upravičenk do GSP iz Priloge II, ki se takrat uporablja. Vendar se vrednost uvoza iz držav upravičenk do GSP, ki ob začetku veljavnosti opustitve ne uživajo več ugodnosti tarifnih preferencialov iz točke (b) člena 4(1), ne upošteva.
5. Komisija zadevno državo uradno obvesti o sklepu, sprejetem izvedbenem aktu v skladu z odstavkoma 2 in 3.
6. Komisija je ob vsaki spremembi Priloge II v skladu z merili iz člena 4 pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge VI, da se prilagodijo pogoji iz navedene priloge in se s tem ohrani sorazmerno enaka utež gradiranih oddelkov izdelkov, kot je opredeljeno v odstavku 1 tega člena.
POGLAVJE III
POSEBNI SPODBUJEVALNI REŽIM ZA TRAJNOSTNI RAZVOJ IN DOBRO UPRAVLJANJE
Člen 9
1. Država upravičenka do GSP lahko uživa ugodnosti tarifnih preferencialov, zagotovljenih v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje iz točke (b) člena 1(2), če
(a)
se v skladu s Prilogo VII šteje za ranljivo zaradi pomanjkanja diverzifikacije in nezadostne vključenosti v mednarodni trgovinski sistem;
(b)
je ratificirala vse konvencije iz Priloge VIII (v nadaljnjem besedilu: zadevne konvencije) in najnovejše razpoložljive sklepne ugotovitve zadevnih organov za spremljanje v skladu s temi konvencijami (v nadaljnjem besedilu: zadevni organi za spremljanje) ne razkrivajo resnih napak pri učinkovitem izvajanju katere koli izmed teh konvencij;
(c)
glede nobene od zadevnih konvencij ni vložila pridržka, ki je prepovedan s katero koli od teh konvencij ali ki se za namene tega člena šteje kot nezdružljiv s ciljem in namenom te konvencije.
Za namene tega člena se šteje, da pridržki niso nezdružljivi s ciljem in namenom konvencije, razen če:
(i)
ni bilo s postopkom, izrecno predvidenim v ta namen v skladu s konvencijo, ugotovljeno nasprotno, ali
(ii)
če takega postopka ni, če Unija - kadar je pogodbenica konvencije - in/ali kvalificirana večina držav članic, pogodbenic konvencije, v skladu s svojimi pristojnostmi, kakor so opredeljene v pogodbah, nasprotujejo pridržku zaradi nezdružljivosti s ciljem in namenom konvencije in tako v skladu z določbami Dunajske konvencije o pogodbenem pravu nasprotujejo začetku veljavnosti konvencije med njimi in državo, ki je vložila pridržek;
(d)
se zaveže, da bo ohranila ratifikacijo zadevnih konvencij in zagotavljala učinkovito izvajanje teh konvencij;
(e)
brez pridržkov sprejme zahteve glede poročanja, ki jih določa posamezna konvencija, in se zavezuje, da bo dovolila redno spremljanje in preglede uspešnosti izvajanja v skladu z določbami zadevnih konvencij, ter
(f)
se zaveže k udeležbi in sodelovanju pri postopku spremljanja iz člena 13.
2. Komisija je pooblaščena, da ob vsaki spremembi Priloge II v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge VII, da se pregleda prag ranljivosti iz točke 1(b) Priloge VII in se s tem ohrani sorazmerno enaka utež praga ranljivosti, kot je izračunan v skladu s Prilogo VII.
Člen 10
1. Posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje se dodeli, če sta izpolnjena naslednja pogoja:
(a)
država upravičenka do GSP je vložila zahtevek v ta namen in
(b)
preučitev zahtevka pokaže, da država prosilka izpolnjuje pogoje iz člena 9(1).
2. Država prosilka vloži zahtevek pri Komisiji v pisni obliki. V zahtevku so navedene izčrpne informacije o ratifikaciji zadevnih konvencij in zaveze iz točk (d), (e) in (f) člena 9(1).
3. Komisija o prejemu zahtevka obvesti Evropski parlament in Svet.
4. Komisija je po preučitvi zahtevka pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte, s katerimi določi ali spremeni Prilogo III, da bi tako državi prosilki dodelila posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje prek vključitve te države na seznam držav upravičenk do GSP+.
5. Če država upravičenka do GSP+ ne izpolnjuje več pogojev iz točke (a) ali (c) člena 9(1) ali prekliče katero koli od svojih zavez iz točk (d), (e) in (f) člena 9(1), je Komisija pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirani akt, s katerim spremeni Prilogo III, da bi tako to državo črtala s seznama držav upravičenk do GSP+.
6. Komisija državo prosilko o sklepu, sprejetem v skladu z odstavkoma 4 in 5 tega člena, uradno obvesti po spremembi Priloge III in njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije. Če se državi prosilki dodeli posebni spodbujevalni režim, se ji sporoči datum, s katerim začne zadevni delegirani akt veljati.
7. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za določitev pravil glede postopkov odobritve posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, zlasti glede rokov ter vložitve in obravnave zahtevkov.
Člen 11
1. Izdelki, vključeni v posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, so navedeni v Prilogi IX.
2. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge IX, da bi upoštevala spremembe kombinirane nomenklature, ki vplivajo na izdelke iz navedene priloge.
Člen 12
1. Dajatve ad valorem skupne carinske tarife za vse izdelke iz Priloge IX s poreklom iz države upravičenke do GSP+ se opustijo.
2. Posebne dajatve skupne carinske tarife za izdelke iz odstavka 1 se v celoti opustijo, razen za izdelke, za katere dajatve skupne carinske tarife vključujejo dajatve ad valorem. Za izdelke z oznako kombinirane nomenklature 1704 10 90 je posebna dajatev omejena na 16 % carinske vrednosti.
Člen 13
1. Od datuma dodelitve tarifnih preferencialov, zagotovljenih v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, Komisija redno pregleduje stanje ratifikacije zadevnih konvencij in spremlja njihovo učinkovito izvajanje ter sodelovanje z zadevnimi organi za spremljanje, tako da preučuje sklepne ugotovitve in priporočila teh organov za spremljanje.
2. Država upravičenka do GSP+ pri tem sodeluje s Komisijo in zagotavlja vse informacije, potrebne za oceno izpolnjevanja zavez iz točk (d), (e) in (f) člena 9(1) in njen položaj glede točke (c) člena 9(1).
Člen 14
1. Komisija do 1. januarja 2016 Evropskemu parlamentu in Svetu vsaki dve leti predloži poročilo o stanju ratifikacije zadevnih konvencij, skladnosti držav upravičenk do GSP+ z vsemi obveznostmi poročanja iz teh konvencij in stanju učinkovitega izvajanja teh konvencij.
2. To poročilo vključuje:
(a)
sklepne ugotovitve ali priporočila zadevnih organov za spremljanje v zvezi s posamezno državo upravičenko do GSP+ in
(b)
sklepne ugotovitve Komisije v zvezi s tem, ali posamezna država upravičenka do GSP+ upošteva svoje zaveze glede izpolnjevanja obveznosti poročanja, sodelovanja z zadevnimi organi za spremljanje v skladu z zadevnimi konvencijami in zagotavljanja učinkovitega izvajanja teh konvencij.
Poročilo lahko vključuje kakršne koli informacije, za katere Komisija meni, da so primerne.
3. Komisija pri pripravi sklepnih ugotovitev v zvezi z učinkovitim izvajanjem zadevnih konvencij oceni sklepne ugotovitve in priporočila zadevnih organov za spremljanje ter - brez poseganja v druge vire - informacije, ki jih pošljejo tretje strani, vključno s civilno družbo, socialnimi partnerji, Evropskim parlamentom ali Svetom.
Člen 15
1. Če država upravičenka do GSP+ v praksi ne upošteva svojih zavez iz točk (d), (e) in (f) člena 9(1) ali je država upravičenka do GSP+ vložila pridržek, ki je prepovedan s katero koli zadevno konvencijo ali je nezdružljiv z njenim ciljem in namenom te konvencije točke (c) člena 9(1), se posebni spodbujevalni režim za trajnostni razvoj in dobro upravljanje začasno prekliče za vse ali nekatere izdelke s poreklom iz take države upravičenke.
2. Država upravičenka do GSP+ dokazuje izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz zavez iz točk (d), (e) in (f) člena 9(1) in njen položaj glede točk (c) člena 9(1).
3. Če Komisija na podlagi sklepnih ugotovitev poročila iz člena 14 ali na podlagi razpoložljivih dokazov upravičeno sumi, da posamezna država upravičenka do GSP+ ne upošteva svojih zavez iz točk (d), (e) in (f) člena 9(1) ali je vložila pridržek, ki je prepovedan s katero koli ustrezno konvencijo ali nezdružljiv s ciljem in namenom te konvencije, kot je določeno v točki (c) člena 9(1), v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2) sprejme izvedbeni akt o začetku postopka začasnega preklica tarifnih preferencialov, zagotovljenih v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje. Komisija o tem obvesti Evropski parlament in Svet.
4. Komisija objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije in o tem obvesti zadevno državo upravičenko do GSP+. V obvestilu:
(a)
se navedejo razlogi za upravičen sum glede neizpolnjevanja zavez države upravičenke do GSP+ iz točk (d), (e) in (f) člena 9(1) ali obstoja pridržka, ki je prepovedan s katero koli zadevno konvencijo ali nezdružljiv s ciljem in namenom te konvencije, kot je določeno v točki (c) člena 9(1), kar lahko povzroči dvome v zvezi z upravičenostjo države do nadaljnjega uživanja ugodnosti tarifnih preferencialov, zagotovljenih v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, ter
(b)
se določi rok, ki ne sme biti daljši od šestih mesecev od datuma objave obvestila in v katerem država upravičenka do GSP+ predloži svoje pripombe.
5. Komisija zadevni državi upravičenki v obdobju iz točke (b) odstavka 4 zagotovi vse možnosti za sodelovanje.
6. Komisija pridobi vse informacije, za katere meni, da so potrebne, med drugim vključno s sklepnimi ugotovitvami in priporočili zadevnih organov za spremljanje. Komisija pri oblikovanju svojih sklepnih ugotovitev oceni vse ustrezne informacije.
7. Komisija v treh mesecih po izteku obdobja, določenega v obvestilu, sklene,
(a)
da bo končala postopek začasnega preklica ali
(b)
da bo začasno preklicala tarifne preferenciale, zagotovljene v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje.
8. Če Komisija meni, da ugotovitve ne upravičujejo začasnega preklica, v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2) sprejme izvedbeni akt o končanju postopka začasnega preklica. Ta izvedbeni akt med drugim temelji na prejetih dokazih.
9. Če Komisija meni, da ugotovitve upravičujejo začasen preklic na podlagi razlogov iz odstavka 1 tega člena, je pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge III, da bi začasno preklicala tarifne preferenciale, določene v posebnem spodbujevalnem režimu za trajnostni razvoj in dobro upravljanje iz točke (b) člena 1(2).
10. Če Komisija sprejme sklep o začasnem preklicu, začne tak delegirani akt učinkovati šest mesecev po njegovem sprejetju.
11. Če se razlogi, ki upravičujejo začasen preklic, odpravijo pred začetkom učinkovanja delegiranega akta iz odstavka 9 tega člena, je Komisija pooblaščena, da v skladu z nujnim postopkom iz člena 37 razveljavi sprejeti akt o začasnem preklicu tarifnih preferencialov.
12. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za določitev pravil glede postopka za začasni preklic posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje, zlasti glede rokov, pravic pogodbenic, zaupnosti in pregleda.
Člen 16
Če Komisija ugotovi, da so razlogi, ki upravičujejo začasni preklic tarifnih preferencialov iz člena 15(1), odpravljeni, je pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge III, da bi tako ponovno vzpostavili tarifne preferenciale, zagotovljene v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje.
POGLAVJE IV
POSEBNI REŽIM ZA NAJMANJ RAZVITE DRŽAVE
Člen 17
1. Država, ki izpolnjuje pogoje za upravičenost, uživa ugodnosti tarifnih preferencialov, zagotovljenih v okviru posebnega režima za najmanj razvite države iz točke (c) člena 1(2), če ZN zadevno državo opredelijo kot najmanj razvito državo.
2. Komisija redno pregleduje seznam držav upravičenk do EBA na podlagi najnovejših razpoložljivih podatkov. Če država upravičenka do EBA ne izpolnjuje več pogojev iz odstavka 1 tega člena, je Komisija pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte, s katerimi se spremeni Priloga IV z namenom črtanja zadevne države s seznama držav upravičenk do EBA, ki se izvrši po triletnem prehodnem obdobju od datuma začetka veljavnosti delegiranega akta.
3. Dokler ZN nove neodvisne države ne uvrstijo med najmanj razvite države, je Komisija pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo Priloge IV kot začasni ukrep, da bi tako državo vključila na seznam držav upravičenk do EBA.
Če ZN take nove neodvisne države med prvim razpoložljivim pregledom kategorije najmanj razvitih držav ne uvrstijo med najmanj razvite države, se na Komisijo prenese pooblastilo, da v skladu s členom 36 nemudoma sprejme delegirane akte za spremembo Priloge IV, s čimer črta to državo iz navedene priloge, ne da bi odobrila prehodno obdobje iz odstavka 2 tega člena.
4. Komisija zadevno državo upravičenko do EBA uradno obvesti o kakršnih koli spremembah njenega statusa na podlagi sheme.
Člen 18
1. Dajatve skupne carinske tarife za vse izdelke iz poglavij od 1 do 97 kombinirane nomenklature, razen tistih iz poglavja 93, s poreklom iz države upravičenke do EBA se v celoti opustijo.
2. Za uvoz izdelkov iz tarifne številke 1701 skupne carinske tarife je od 1. januarja 2014 do 30. septembra 2015 potrebno uvozno dovoljenje.
3. Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 39(3) sprejme podrobna pravila za izvajanje določb iz odstavka 2 tega člena v skladu s postopkom iz člena 195 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (9).
POGLAVJE V
DOLOČBE O ZAČASNEM PREKLICU, KI SO SKUPNE VSEM REŽIMOM
Člen 19
1. Preferencialni režimi iz člena 1(2) se lahko začasno prekličejo za vse ali nekatere izdelke s poreklom iz države, ki izpolnjuje pogoje za upravičenost, zaradi katerega koli od naslednjih razlogov:
(a)
resnih in sistematičnih kršitev načel iz konvencij, ki so navedene v delu A Priloge VIII;
(b)
izvoza blaga, ki ga izdelajo zaporniki;
(c)
resnih pomanjkljivosti pri carinskem nadzoru izvoza ali tranzita drog (nedovoljenih snovi ali prekurzorjev) ali neupoštevanja mednarodnih konvencij o boju proti terorizmu in pranju denarja;
(d)
resnih in sistematičnih nepoštenih trgovinskih praks (vključno s takimi, ki prizadenejo dobavo surovin), ki negativno vplivajo na industrijo Unije in jih država upravičenka ne preprečuje. Uporaba tega člena pri nepoštenih trgovinskih praksah, ki so prepovedane ali proti katerim je mogoče ukrepati na podlagi sporazumov STO, temelji na ustrezni predhodni odločitvi pristojnega organa STO;
(e)
resnih in sistematičnih kršitvah ciljev regionalnih ribiških organizacij ali morebitnih mednarodnih ureditev za ohranjanje in upravljanje ribolovnih virov, katerih članica je Unija.
2. Za izdelke, za katere veljajo protidampinški ali izravnalni ukrepi na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (10) ali Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškem uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (11), se preferencialni režimi iz te uredbe v skladu s točko (d) odstavka 1 ne prekličejo iz razlogov, ki upravičujejo te ukrepe.
3. Če Komisija meni, da na podlagi razlogov iz odstavka 1 tega člena obstajajo zadostni razlogi, ki upravičujejo začasni preklic tarifnih preferencialov, zagotovljenih v okviru katerega koli preferencialnega režima iz člena 1(2), v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2) sprejme izvedbeni akt o začetku postopka začasnega preklica. Komisija o tem izvedbenem aktu obvesti Evropski parlament in Svet.
4. Komisija objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije, v katerem razglasi začetek postopka začasnega preklica, in o tem uradno obvesti zadevno državo upravičenko. V obvestilu se:
(a)
navedejo zadostni razlogi za izvedbeni akt o začetku postopka začasnega preklica iz odstavka 3 in
(b)
navede, da bo Komisija šest mesecev od datuma objave obvestila spremljala in ocenjevala položaj v zadevni državi upravičenki.
5. Komisija zadevni državi upravičenki v obdobju spremljanja in vrednotenja zagotovi vse možnosti za sodelovanje.
6. Komisija pridobi vse informacije, za katere meni, da so potrebne, med drugim razpoložljive ocene, pripombe, sklepe, priporočila in sklepne ugotovitve zadevnih organov za spremljanje, če je to ustrezno. Komisija pri oblikovanju svojih sklepnih ugotovitev oceni vse ustrezne informacije.
7. Komisija v treh mesecih po izteku obdobja iz točke (b) odstavka 4 zadevni državi upravičenki predloži poročilo o svojih ugotovitvah in zaključkih. Država upravičenka ima pravico, da predloži pripombe k poročilu. Obdobje za predložitev pripomb ni daljše od enega meseca.
8. Komisija v šestih mesecih po izteku obdobja iz točke (b) odstavka 4 sklene,
(a)
da bo končala postopek začasnega preklica ali
(b)
da bo začasno preklicala tarifne preferenciale, zagotovljene v okviru preferencialnih režimov iz člena 1(2).
9. Če Komisija meni, da ugotovitve ne upravičujejo začasnega preklica, v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2) sprejme izvedbeni akt o koncu postopka začasnega preklica.
10. Če Komisija meni, da ugotovitve upravičujejo začasni preklic na podlagi razlogov iz odstavka 1, je v skladu s členom 36 pooblaščena, da sprejme delegirane akte za spremembo prilog II, III ali IV, kot je ustrezno, da bi začasno preklicala tarifne preferenciale, določene v preferencialnih režimih iz člena 1(2).
11. V obeh primerih iz odstavkov 9 in 10 sprejeti akt med drugim temelji na prejetih dokazih.
12. Če Komisija sprejme sklep o začasnem preklicu, začne takšen delegirani akt učinkovati šest mesecev po njegovem sprejetju.
13. Če se razlogi, ki upravičujejo začasni preklic, odpravijo pred začetkom učinkovanja delegiranega akta iz odstavka 10 tega člena, je Komisija pooblaščena, da v skladu z nujnim postopkom iz člena 37 razveljavi akt o začasnem preklicu tarifnih preferencialov.
14. Komisija je pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za določitev pravil glede postopka za začasni preklic vseh režimov, zlasti glede rokov, pravic pogodbenic, zaupnosti in pregleda.
Člen 20
Če Komisija ugotovi, da so razlogi, ki upravičujejo začasni preklic tarifnih preferencialov iz člena 19(1), odpravljeni, je pooblaščena, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za spremembo prilog II, III ali IV, kot je ustrezno, in sicer za namen ponovne vzpostavitve tarifnih preferencialov, določenih v okviru preferencialnih režimov iz člena 1(2).
Člen 21
1. Preferencialni režimi, predvideni s to uredbo, se lahko za vse ali določene izdelke s poreklom iz države upravičenke začasno prekličejo v primeru goljufij, nepravilnosti ali sistematičnega neupoštevanja ali nezagotavljanja izpolnjevanja pravil o poreklu izdelkov in z njimi povezanih postopkov ali nezagotavljanja upravnega sodelovanja, potrebnega za izvajanje in nadzor preferencialnih režimov iz člena 1(2).
2. Upravno sodelovanje iz odstavka 1 med drugim zahteva, da država upravičenka:
(a)
Komisiji sporoča informacije, potrebne za izvajanje pravil o poreklu in njihov nadzor, in jih posodablja;
(b)
Uniji pomaga pri izvajanju naknadnega preverjanja porekla izdelkov, če to zahtevajo carinski organi držav članic, in Komisiji pravočasno sporoči rezultate;
(c)
Uniji pomaga tako, da v tesnem sodelovanju in usklajevanju s pristojnimi organi držav članic Komisiji omogoča, da v tej državi izvaja misije Unije na področju upravnega in preiskovalnega sodelovanja z namenom preverjanja verodostojnosti dokumentov ali točnosti informacij, pomembnih za dodelitev preferencialnih režimov iz člena 1(2);
(d)
izvaja ali poskrbi za izvedbo ustreznih poizvedb za odkrivanje in preprečevanje kršitev pravil o poreklu;
(e)
spoštuje ali zagotovi spoštovanje pravil o poreklu v zvezi z regionalno kumulacijo v smislu Uredbe (EGS) št. 2454/93, če je država do te kumulacije upravičena, in
(f)
Uniji pomaga pri preverjanju domnevnega goljufivega ravnanja v zvezi s poreklom, pri čemer se lahko obstoj goljufije domneva, kadar uvoz izdelkov v okviru preferencialnih režimov, predvidenih s to uredbo, znatno presega običajno raven izvoza države upravičenke.
3. Če Komisija meni, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začasni preklic zaradi razlogov iz odstavkov 1 in 2 tega člena, v skladu z nujnim postopkom iz člena 39(4) sklene, da bo začasno preklicala tarifne preferenciale iz preferencialnih režimov iz člena 1(2) za vse ali nekatere izdelke s poreklom iz države upravičenke.
4. Komisija pred sprejetjem takega sklepa v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo, v katerem navede, da obstajajo razlogi za upravičeni dvom glede skladnosti z odstavkoma 1 in 2, kar lahko postavi pod vprašaj pravico države upravičenke, da še naprej uživa ugodnosti, ki so ji dodeljene s to uredbo.
5. Komisija zadevno državo upravičenko obvesti o vseh sklepih, sprejetih v skladu z odstavkom 3, preden ti začnejo veljati.
6. Obdobje začasnega preklica ni daljše od šestih mesecev. Komisija najpozneje ob izteku navedenega obdobja v skladu z nujnim postopkom iz člena 39(4) sklene, ali bo začasni preklic končala ali pa bo obdobje začasnega preklica podaljšala.
7. Države članice Komisiji sporočijo vse ustrezne informacije, ki lahko upravičijo začasni preklic tarifnih preferencialov ali njegovo podaljšanje.
POGLAVJE VI
DOLOČBE O ZAŠČITI IN NADZORU
ODDELEK I
Splošni zaščitni ukrepi
Člen 22
1. Če se izdelek s poreklom iz države, upravičene do katerega koli od preferencialnih režimov iz člena 1(2), uvaža v količinah in/ali po cenah, ki povzročajo ali lahko povzročijo resne težave za proizvajalce podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov v Uniji, se lahko za ta izdelek ponovno uvedejo običajne dajatve skupne carinske tarife.
2. Za namene tega poglavja „podoben izdelek“ pomeni izdelek, ki je identičen, tj. v vseh pogledih enak obravnavanemu izdelku, če pa takega izdelka ni, drug izdelek, ki obravnavanemu izdelku sicer ni enak v vseh pogledih, vendar so njegove značilnosti zelo podobne značilnostim obravnavanega izdelka.
3. Za namene tega poglavja so „zainteresirane strani“ tiste strani, ki so vključene v proizvodnjo, distribucijo in/ali prodajo uvoženih izdelkov iz odstavka 1 in podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov.
4. Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 36 sprejme delegirane akte za določitev pravil glede postopka za sprejetje splošnih zaščitnih ukrepov, zlasti glede rokov, pravic pogodbenic, zaupnosti, razkritja, obiskov zaradi preverjanja in glede pregleda.
Člen 23
Šteje se, da obstajajo resne težave, če se poslabša gospodarski in/ali finančni položaj proizvajalcev Unije. Komisija pri preverjanju, ali je do takega poslabšanja prišlo, med drugim upošteva naslednje dejavnike v zvezi s proizvajalci Unije, če so take informacije na voljo:
(a)
tržni delež;
(b)
proizvodnjo;
(c)
zaloge;
(d)
proizvodno zmogljivost;
(e)
stečaje;
(f)
dobičkonosnost;
(g)
izkoriščenost zmogljivosti;
(h)
zaposlovanje;
(i)
uvoz;
(j)
cene.
Člen 24
1. Komisija preuči, ali je treba ponovno uvesti običajne dajatve skupne carinske tarife, če obstaja dovolj dokazov prima facie, da so izpolnjeni pogoji iz člena 22(1).
2. Preiskava se začne na zahtevo države članice, katere koli pravne osebe ali združenja brez pravne osebnosti, ki deluje v imenu proizvajalcev Unije, ali na lastno pobudo Komisije, če po njenem mnenju na podlagi dejavnikov iz člena 23 obstajajo zadostni dokazi prima facie, ki upravičujejo začetek preiskave. Zahtevek za začetek preiskave vključuje dokaze, da so izpolnjeni pogoji za sprejetje zaščitnega ukrepa iz člena 22(1). Zahtevek se vloži pri Komisiji. Komisija preuči, kolikor je to mogoče, točnost in primernost dokazov, predloženih v zahtevku, da bi ugotovila, ali obstajajo zadostni dokazi prima facie, ki bi upravičili začetek preiskave.
3. Kadar je jasno, da obstajajo zadostni dokazi prima facie, ki upravičujejo začetek postopkov, Komisija objavi obvestilo v Uradnem listu Evropske unije. Postopek se začne v enem mesecu po prejemu zahtevka v skladu z odstavkom 2. Če se preiskava začne, se v obvestilu navedejo vsi potrebni podatki o postopku in rokih, vključno z dostopom do pooblaščenca za zaslišanje pri Generalnem direktoratu Evropske komisije za trgovino.
4. Preiskava, vključno s fazami postopka iz členov 25, 26 in 27, se konča v 12 mesecih po njenem začetku.
Člen 25
Zaradi ustrezno utemeljenih nujnih razlogov v zvezi s poslabšanjem gospodarskega in/ali finančnega položaja proizvajalcev Unije ter če bi zamuda povzročila škodo, ki bi jo bilo težko popraviti, je Komisija pooblaščena, da v skladu z nujnim postopkom iz člena 39(4) sprejme izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, in s katerimi se za obdobje največ 12 mesecev ponovno uvedejo običajne dajatve skupne carinske tarife.
Člen 26
Če dokončno ugotovljena dejstva kažejo, da so izpolnjeni pogoji iz člena 22(1), Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 39(3) sprejme izvedbeni akt za ponovno uvedbo dajatev skupne carinske tarife. Ta izvedbeni akt začne veljati v enem mesecu od datuma objave v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 27
Če dokončno ugotovljena dejstva kažejo, da pogoji iz člena 22(1) niso izpolnjeni, Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 39(3) sprejme izvedbeni akt, s katerim konča preiskavo in postopke. Ta izvedbeni akt se objavi v Uradnem listu Evropske unije. Preiskava se šteje za končano, če se v roku iz člena 24(4) ne objavi noben izvedbeni akt, pri čemer morebitni nujni preventivni ukrepi samodejno prenehajo veljati. Povrnejo se vse dajatve skupne carinske tarife, ki se poberejo kot posledica teh začasnih ukrepov.
Člen 28
Dajatve skupne carinske tarife se ponovno uvedejo za toliko časa, kolikor je to potrebno za preprečitev poslabšanja gospodarskega in/ali finančnega položaja proizvajalcev Unije ali dokler obstaja nevarnost za tako poslabšanje. Obdobje ponovne uvedbe ni daljše od treh let, razen če se podaljša v ustrezno utemeljenih okoliščinah.
ODDELEK II
Zaščitni ukrepi v tekstilnem, kmetijskem in ribiškem sektorju
Člen 29
1. Brez poseganja v oddelek I tega poglavja Komisija 1. januarja vsako leto na lastno pobudo in v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 39(2) sprejme izvedbeni akt o ukinitvi tarifnih preferencialov iz členov 7 in 12 za izdelke iz oddelkov GSP S-11a in S-11b iz Priloge V ali izdelke, ki spadajo v oznake kombinirane nomenklature 2207 10 00, 2207 20 00, 2909 19 10, 3814 00 90, 3820 00 00 in 3824 90 97, kadar uvoz takih izdelkov, navedenih v prilogah V ali IX, kot je ustrezno, izhaja iz države upravičenke in se njegova skupna vrednost
(a)
v primerjavi s predhodnim koledarskim letom količinsko (po obsegu) poveča za vsaj 13,5 % ali
(b)
pri izdelkih iz oddelkov GSP S-11a in S-11b iz Priloge V preseže v točki 2 Priloge VI navedeni delež vrednosti uvoza izdelkov, navedenih v oddelkih GSP S-11a in S-11b iz Priloge V, iz vseh držav in ozemelj iz Priloge II v Unijo v katerem koli 12-mesečnem obdobju.
2. Odstavek 1 tega člena se ne uporablja za države upravičenke do EBA niti za države, katerih delež ustreznih izdelkov v iz člena 29(1) ne presega 6 % celotnega uvoza enakih izdelkov iz prilog V ali IX, kot je ustrezno, ki ga opravi Unija.
3. Ukinitev tarifnih preferencialov začne učinkovati dva meseca po datumu objave zadevnega akta Komisije v ta namen v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 30
Če uvoz izdelkov iz Priloge I k PDEU povzroča ali bi lahko povzročil resne motnje na trgih Unije, zlasti v eni ali več najbolj oddaljenih regijah, ali v regulativnih mehanizmih teh trgov, Komisija brez poseganja v oddelek I tega poglavja na lastno pobudo ali na zahtevo države članice po posvetovanju z odborom za zadevno skupno tržno ureditev na področju kmetijstva ali ribištva v skladu s postopkom pregleda iz člena 39(3) sprejme izvedbeni akt o opustitvi preferencialnih režimov za zadevne izdelke.
Člen 31
Komisija zadevno državo upravičenko čim prej obvesti o vsakem sklepu, sprejetem v skladu s členom 29 ali 30, preden ta začne učinkovati.
ODDELEK III
Nadzor v kmetijskem in ribiškem sektorju
Člen 32
1. Brez poseganja v oddelek I tega poglavja se lahko za izdelke iz poglavij od 1 do 24 skupne carinske tarife, kot je določena v Uredbi (EGS) št. 2658/87, s poreklom iz držav upravičenk uporabi poseben nadzorni mehanizem za preprečevanje motenj na trgih Unije. Komisija na lastno pobudo ali na zahtevo države članice po posvetovanju z odborom za zadevno skupno tržno ureditev na področju kmetijstva ali ribištva v skladu s postopkom pregleda iz člena 39(3) sprejme izvedbeni akt o tem ali bo uporabila ta posebni nadzorni mehanizem, in določi izdelke, za katere se bo ta nadzorni mehanizem uporabljal.
2. Če se oddelek I tega poglavja uporablja za izdelke iz poglavij od 1 do 24 skupne carinske tarife, kot je določena v Uredbi (EGS) št. 2658/87, s poreklom iz držav upravičenk, se obdobje iz člena 24(4) te uredbe skrajša na dva meseca v naslednjih primerih:
(a)
če zadevna država upravičenka ne zagotavlja skladnosti s pravili o poreklu ali upravnega sodelovanja iz člena 21 ali
(b)
če uvoz izdelkov iz poglavij od 1 do 24 skupne carinske tarife, kot je določena v Uredbi (EGS) št. 2658/87, v okviru preferencialnih režimov, dodeljenih v skladu s to uredbo, znatno presega običajno raven izvoza zadevne države upravičenke.
POGLAVJE VII
SKUPNE DOLOČBE
Člen 33
1. Za dodelitev ugodnosti tarifnih preferencialov morajo imeti izdelki, za katere se zahtevajo tarifni preferenciali, poreklo iz države upravičenke.
2. Za namene preferencialnih režimov iz člena 1(2) te uredbe so pravila o poreklu v zvezi z opredelitvijo pojma izdelki s poreklom in z njimi povezani postopki ter metode upravnega sodelovanja določeni v Uredbi (EGS) št. 2454/93.
Člen 34
1. Če se za posamezno uvozno deklaracijo stopnja dajatve ad valorem v skladu s to uredbo zmanjša na 1 % ali manj, se ta dajatev v celoti opusti.
2. Če se za posamezno uvozno deklaracijo stopnja posebne dajatve v skladu s to uredbo zmanjša na 2 EUR ali manj na posamezni znesek v eurih, se ta dajatev v celoti opusti.
3. Ob upoštevanju odstavkov 1 in 2 se končna stopnja preferencialne dajatve, izračunana v skladu s to uredbo, zaokroži navzdol na prvo decimalno mesto.
Člen 35
1. Za namene te uredbe se kot statistični vir uporabljajo zunanjetrgovinski statistični podatki Komisije (Eurostat).
2. Države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami (12) Komisiji (Eurostat) pošljejo svoje statistične podatke o izdelkih, ki so bili dani v carinski postopek sprostitve v prosti promet v okviru tarifnih preferencialov. Iz teh podatkov, ki se predložijo z navedbo oznak kombinirane nomenklature in, kjer je to ustrezno, oznak TARIC, so po državah porekla razvidne vrednosti, količine in morebitne dodatne enote, ki se zahtevajo v skladu z opredelitvami iz navedene uredbe. Države članice v skladu s členom 8(1) navedene Uredbe posredujejo te statistične podatke najpozneje v štiridesetih dneh po koncu vsakega mesečnega referenčnega obdobja. Da bi omogočili informacije in izboljšali preglednost, Komisija zagotovi tudi, da so zadevni statistični podatki za oddelke GSP redno na voljo v javni podatkovni bazi.
3. Države članice v skladu s členom 308(d) Uredbe (EGS) št. 2454/93 Komisiji na njeno zahtevo pošljejo podrobne podatke o količinah in vrednostih izdelkov, ki so bili v predhodnih mesecih sproščeni v prosti promet v okviru tarifnih preferencialov. Ti podatki vključujejo izdelke iz odstavka 4 tega člena.
4. Komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami spremlja uvoz izdelkov, ki spadajo v oznake kombinirane nomenklature 0603, 0803 90 10, 1006, 1604 14, 1604 19 31, 1604 19 39, 1604 20 70, 1701, 1704, 1806 10 30, 1806 10 90, 2002 90, 2103 20, 2106 90 59, 2106 90 98, 6403, 2207 10 00, 2207 20 00, 2909 19 10, 3814 00 90, 3820 00 00 in 3824 90 97, da bi ugotovila, ali so izpolnjeni pogoji iz členov 22, 29 in 30.
Člen 36
1. Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 in 22 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 20. novembra 2012.
3. Pooblastilo iz členov 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 ali 22 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj, ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 3, 5, 6, 8, 9, 10, 11, 15, 16, 17, 19, 20 ali 22, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 37
1. Delegirani akti, sprejeti na podlagi tega člena, začnejo veljati takoj in se uporabljajo, dokler se jim ne nasprotuje v skladu z odstavkom 2. V uradnem obvestilu Evropskemu parlamentu in Svetu o delegiranem aktu, sprejetem v skladu s tem členom, se navedejo razlogi za uporabo nujnega postopka.
2. Evropski parlament ali Svet lahko nasprotuje delegiranemu aktu v skladu s postopkom iz člena 36(5). Komisija v tem primeru nemudoma razveljavi akt, potem ko jo Evropski parlament ali Svet uradno obvesti o svoji odločitvi, da mu nasprotuje.
Člen 38
1. Informacije, prejete v skladu s to uredbo, se uporabljajo samo za namen, za katerega so bile zahtevane.
2. Zaupne informacije in informacije, predložene na zaupni osnovi, ki so prejete v skladu s to uredbo, se smejo razkriti le s posebnim dovoljenjem osebe, ki je te informacije predložila.
3. Pri vsaki zahtevi za zaupno obravnavo se navedejo razlogi za zaupnost informacij. Vendar, če oseba, ki je informacije predložila, slednjih ne želi niti objaviti niti dovoliti njihovega razkritja v splošnem smislu ali v obliki povzetka in se izkaže, da zahteva za zaupno obravnavo ni upravičena, se zadevne informacije lahko zanemarijo.
4. Informacije se v vsakem primeru obravnavajo kot zaupne, če bi njihovo razkritje verjetno imelo škodljive posledice za osebo, ki je te informacije predložila, ali za vir teh informacij.
5. Odstavki 1 do 4 ne izključujejo sklicevanja organov Unije na splošne informacije in predvsem na razloge, na katerih temeljijo sklepi, sprejeti v skladu s to uredbo. Vendar ti organi upoštevajo zakonite interese zadevnih fizičnih in pravnih oseb, da se njihove poslovne skrivnosti ne razkrijejo.
Člen 39
1. Komisiji pomaga Odbor za splošne preferenciale, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 732/2008. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011. Odbor lahko na pobudo Komisije ali na zahtevo države članice preuči katero koli zadevo, ki se nanaša na uporabo te uredbe.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.
3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
4. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 navedene uredbe.
Člen 40
Komisija do 1. januarja 2016 in nato vsaki dve leti Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o učinkih sheme, ki zajema zadnje dvoletno obdobje in vse preferencialne režime iz člena 1(2).
Komisija do 21. novembra 2017 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uporabi te uredbe. To poročilo lahko vsebuje zakonodajni predlog.
Člen 41
Uredbo Sveta (ES) št. 732/2008 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014.
Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje kot sklicevanje na to uredbo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge X.
POGLAVJE VIII
KONČNE DOLOČBE
Člen 42
1. Vsaka preiskava ali postopek začasnega preklica, ki se v skladu z Uredbo (ES) št. 732/2008 začne, vendar se ne konča, se samodejno ponovno začne v skladu s to uredbo, razen v zvezi z državo upravičenko do posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje iz navedene uredbe, če se preiskava nanaša le na ugodnosti, zagotovljene v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje. Vendar se taka preiskava samodejno ponovno začne, če ista država upravičenka zaprosi za posebni spodbujevalni režim iz te uredbe pred 1. januarjem 2015.
2. Informacije, prejete med preiskavo, ki je bila v skladu z Uredbo (ES) št. 732/2008 začeta, vendar ni bila končana, se upoštevajo v vsaki ponovno začeti preiskavi.
Člen 43
1. Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
2. Uporablja se od 20. novembra 2012.
Vendar se tarifni preferenciali, določeni v okviru preferencialnih režimov iz člena 1(2), uporabljajo od 1. januarja 2014.
3. Ta shema se uporablja do 31. decembra 2023. Datum poteka veljavnosti pa ne velja niti za posebne režime za najmanj razvite države niti za nobene druge določbe te uredbe, kadar se uporabljajo v zvezi s tem režimom.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 25. oktobra 2012