NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 418/2013
ze dne 3. května 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) („oznámení o zahájení řízení“) informovala dne 10. srpna 2012 Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie (dále též „dotčená země“) do Evropské unie (dále jen „antidumpingové řízení“).
(2)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) Komise téhož dne informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie, a zahájila zvláštní šetření (dále jen „antisubvenční řízení“).
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 28. června 2012 Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) („žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby některých drátů z nerezavějící oceli v Evropské unii (dále jen „Unie“). Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě, kterou tento dumping působí, jež byly považovány za dostačující pro zahájení šetření.
1.2 Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení šetření oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, známé dovozce a uživatele a indické orgány.
(5)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají ke slyšení zvláštní důvody, byly vyslechnuty.
(6)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii účastnících se řízení a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách Komise v oznámení o zahájení řízení oznámila, že se rozhodla přiměřeně omezit počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, kteří budou podrobeni šetření, a to prostřednictvím výběru vzorku v souladu s článkem 17 základního řízení.
1.2.1 Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(7)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci v dotčené zemi požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby poskytli informace určené v oznámení o zahájení řízení.
(8)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem osmnáct vyvážejících výrobců, z nichž někteří patří do stejné skupiny, a sedm z nich požádalo o individuální zjišťování v případě, že nebudou zařazeni do vzorku. Patnáct těchto spolupracujících společností nahlásilo vývoz drátů z nerezavějící oceli do Unie během období šetření. Vzorek byl proto vybrán na základě informací poskytnutých těmito patnácti vyvážejícími výrobci.
(9)
V souladu s článkem 17 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který lze ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřit. Vybraný vzorek sestával ze dvou samostatných společností a jedné skupiny složené ze čtyř společností ve spojení; společnosti ve vzorku společně představovaly více než 63 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(10)
Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru reprezentativního vzorku. K výběru vzorku nebyly podány žádné připomínky.
(11)
Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzorek byl omezen na přiměřený počet společností, který bylo možno ve stanovené lhůtě prošetřit. Společnosti, jež byly předmětem tohoto šetření, jsou uvedeny 19. bodě odůvodnění.
(12)
Jak bylo mimoto uvedeno v 8. bodě odůvodnění, bylo původně obdrženo sedm žádostí o individuální zjišťování. Z tohoto důvodu se usuzovalo, že by v této fázi individuální zjišťování znamenalo neúměrné zatížení a bránilo by včasnému dokončení šetření.
(13)
Žádosti vývozců, kteří ve stanovených lhůtách poskytli potřebné informace, však budou přezkoumány v dalším průběhu šetření.
1.2.2 Výběr vzorku výrobců v Unii
(14)
V oznámení o zahájení řízení Komise oznámila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek původně sestával z pěti výrobců, o nichž bylo před zahájením šetření Komisi známo, že v Unii vyrábějí dráty z nerezavějící oceli. Komise vzorek vybrala na základě prodeje, objemu výroby a zeměpisné polohy. Zúčastněné strany byly v oznámení o zahájení řízení rovněž vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. K navrhovanému vzorku nebyly obdrženy žádné připomínky. Analýza odpovědí na dotazník ukázala, že jeden vybraný výrobce v Unii má společnost ve spojení, která se rovněž zabývá výrobou a prodejem drátů z nerezavějící oceli. Tato společnost ve spojení byla proto rovněž zařazena do vzorku. Uvedených šest výrobců v Unii zařazených do vzorku představovalo 46,5 % celkové odhadované výroby v Unii. Má se za to, že vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
1.2.3 Výběr vzorku dovozců
(15)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení poskytli informace.
(16)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem devět dovozců, kteří nejsou ve spojení. Komise na základě nejvyššího objemu dovozu do Unie vybrala vzorek tří společností, které představovaly 23,8 % indického dovozu do Unie během období šetření. Dva výrobci zařazení do vzorku však neposkytli odpověď na dotazník. V této fázi šetření nebylo proto možno výběr vzorku použít a v dalším průběhu šetření budou dovozci znovu požádáni o spolupráci.
1.2.4 Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(17)
Dotazníky byly zaslány třem vyvážejícím výrobcům v Indii (jejich skupinám) zařazeným do vzorku a vyvážejícím výrobcům, kteří požádali o individuální zjišťování, šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, třem dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří byli zařazeni do vzorku, a devíti známým uživatelům.
(18)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří vyvážejících výrobců v Indii (jejich skupin) zařazených do vzorku a rovněž od dvou vyvážejících výrobců, kteří požádali o individuální zjišťování, šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho dovozce, který není ve spojení, a tří uživatelů.
(19)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, újmy způsobené tímto dumpingem a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Německo
-
Inoxfil S.A., Igualada, Španělsko
-
Rodacciai SPA, Milán, Itálie
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calziocorte, Itálie
-
skupina Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francie
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Německo
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Tháné, Maháráštra
-
skupina Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
-
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
-
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
1.3 Období šetření a posuzované období
(20)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(21)
Dotčeným výrobkem jsou dráty z nerezavějící oceli obsahující:
-
2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,
-
méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiné než dráty obsahující 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99, pocházející z Indie.
(22)
Jedna strana uvedla, že existují tzv. „vysoce technické“ typy výrobku, které se liší od ostatních typů dotčeného výrobku vyráběných v Indii, avšak rovněž v Unii. Tato strana rovněž tvrdila, že na rozdíl od většiny typů vyvážených z Indie do Unie nejsou tyto technické typy běžnými komoditami, nýbrž představují specifické typy výrobku vyráběné pro zvláštní užití v určitých jakostních třídách oceli a s určitými průměry, a stávající šetření by se na ně proto nemělo vztahovat.
(23)
V této fázi se zdá, že definice výrobku pokrývá i tyto technické typy a že tyto technické typy mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako ostatní typy dotčeného výrobku. Mimoto se zdá, že tyto typy vyrábějí rovněž výrobci v Unii, a proto tyto technické typy spadají do působnosti stávajícího šetření.
2.2 Obdobný výrobek
(24)
Šetření ukázalo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie a prodávaný na trhu Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a užití. Předběžně se proto tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Úvod
(25)
Během inspekcí na místě v prostorách tří indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a následné analýzy shromážděných informací bylo zjištěno, že všichni z nich poskytli některé informace, které nelze považovat za spolehlivé.
(26)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce Komise zjistila, že náklady uvedené v jeho odpovědi na dotazník nebyly v souladu a nemohly být odsouhlaseny s náklady vykázanými v interním účetním systému výrobce.
(27)
Vyvážející výrobce tvrdil, že zjištěné rozdíly mezi náklady nahlášenými Komisi a náklady zjištěnými v interním účetním systému během inspekce na místě byly způsobeny chybami při evidenci transakcí a rozdíly v účetních metodách, zejména co se týká spotřeby surovin. Vyvážející výrobce uvedl, že údaje v interním účetním systému nejsou spolehlivé a pro účely šetření by se neměly použít. Ačkoli vyvážející výrobce používá stejný účetní systém po dobu několika let, tvrdil, že by Komise měla ve své analýze vycházet z nákladů uvedených v odpovědi na dotazník, a nikoli údajů o nákladech, které jsou obsaženy v interním účetním systému společnosti.
(28)
Je třeba podotknout, že ačkoli údaje obsažené v interním účetním systému byly v souladu s auditovanými finančními výkazy poskytnutými vyvážejícím výrobcem, během inspekce na místě nebylo možné provést odsouhlasení, a tudíž zjistit souvislost mezi nákladovými tabulkami vyhotovenými výslovně pro účely tohoto šetření a údaji obsaženými v interním účetním systému. V souladu s článkem 18 základního nařízení se proto usuzovalo, že by se pro účely tohoto antidumpingového šetření měly použít údaje zjištěné v účetním systému vyvážejícího výrobce.
(29)
Z tohoto důvodu Komise prozatímně upravila údaje o nákladech, které zmíněný vyvážející výrobce poskytl ve své odpovědi na dotazník, pomocí údajů dostupných v jeho interním účetním systému.
(30)
V případě druhého vyvážejícího výrobce Komise zjistila, že nákupy a spotřeba surovin nahlášené Komisi v odpovědi na dotazník nebyly doloženy údaji zjištěnými v systému výrobce pro řízení zásob. Zejména se ukázalo, že rozdělení podle jakostních tříd oceli se v těchto dvou zdrojích liší. Komise podotýká, že jakostní třída oceli je klíčovým faktorem při určování nákladů konečného produktu. Nespolehlivé informace o jakostní třídě oceli by mohly vážně zkreslit výpočty nákladů a prodejních cen jednotlivých typů výrobků, a mohly by proto být zavádějící.
(31)
Vyvážející výrobce však uvedl, že počítačové soubory obsahující údaje o nákupech surovin, které Komise získala během inspekce na místě, nebyly úplné, jelikož jiná oddělení ve společnosti uskutečnila dodatečné nákupy surovin, tyto nákupy však nebyly vykázány a zahrnuty v počítačových souborech získaných během inspekce na místě a přezkoumaných Komisí. Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že zjištěné rozdíly v množství jednotlivých jakostních tříd oceli byly zapříčiněny skutečností, že některé jakostní třídy oceli se částečně překrývaly s jinými a že některé části výrobního procesu není možné sledovat na úrovni jednotlivých jakostních tříd oceli.
(32)
Komise však podotýká, že výše uvedená tvrzení společnosti týkající se dodatečných nákupů surovin nepostačují k vysvětlení zjištěných rozdílů na úrovni jednotlivých jakostních tříd oceli. Komise rovněž podotýká, že společnost tvrdila, že není možné přesné sledování podle jednotlivých jakostních tříd oceli ve všech fázích výrobního procesu. Toto tvrzení dále narušuje spolehlivost celého systému vykazování jakostních tříd oceli. Poskytnuté informace o jakostních třídách oceli je nutné považovat předběžně za zavádějící.
(33)
Komise se domnívá, že nahlášené rozdělení surovin podle jakostních tříd oceli není spolehlivé a nemělo by se prozatím brát v potaz a že by zjištění měla v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. Kvůli nespolehlivosti celého systému vykazování nebylo možné učinit zjištění na základě nahlášených jakostních tříd oceli. Při výpočtu celkového dumpingového rozpětí u všech výrobků byla proto použita celková spotřeba veškerých surovin bez přihlédnutí k rozdělení podle jakostních tříd oceli.
(34)
V případě třetího vyvážejícího výrobce Komise během inspekce na místě zjistila, že toky surovin uvedené v odpovědi na dotazník nejsou v souladu s údaji obsaženými v účetním systému výrobce. Zdálo se, že se v těchto dvou zdrojích liší rozdělení podle jakostních tříd oceli.
(35)
Vyvážející výrobce sice připustil určité chyby ve své odpovědi na dotazník, tvrdil však, že rozdíly v celkovém množství surovin lze odsouhlasit s přihlédnutím ke změnám zásob. Společnost však také tvrdila, že částečně se překrývající jakostní třídy oceli znemožňují přesné odsouhlasení podle jednotlivých jakostních tříd oceli. Toto tvrzení dále narušuje spolehlivost celého systému vykazování jakostních tříd oceli. Poskytnuté informace o jakostních třídách oceli je nutno považovat za zavádějící.
(36)
Komise se domnívá, že nahlášené rozdělení surovin podle jakostních tříd oceli není spolehlivé a nemělo by se prozatím brát v potaz a že by zjištění měla v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů. Kvůli nespolehlivosti celého systému vykazování nebylo možné učinit zjištění na základě nahlášených jakostních tříd oceli. Při výpočtu celkového dumpingového rozpětí u všech výrobků byla proto použita celková spotřeba všech surovin bez přihlédnutí k rozdělení podle jakostních tříd oceli.
(37)
Každý vyvážející výrobce obdržel individuální dopis uvádějící konkrétní a podrobné důvody, kvůli nimž se usuzovalo, že některé údaje uvedené v odpovědi na dotazník nelze uznat. Vyvážející výrobci byli rovněž informováni o tom, že Komise hodlá prozatímní zjištění založit na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(38)
Všem třem vyvážejícím výrobcům byla dána možnost se vyjádřit a požádat o slyšení a všichni tři byli vyslechnuti. Tito vyvážející výrobci podali rovněž písemné připomínky ohledně možného použití článku 18 základního nařízení. Navzdory vysvětlením získaným od společností nebylo možné objasnit uspokojivě výše popsané problémy, které vedly k nahrazení některých poskytnutých informací dostupnými údaji.
3.2 Běžná hodnota
(39)
Pro stanovení běžné hodnoty Komise nejprve u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku zjišťovala, zda byl obdobný výrobek prodáván nezávislým zákazníkům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Komise zjistila, že celkový prodej obdobného výrobku ze strany každého výrobce zařazeného do vzorku na domácím trhu byl reprezentativní.
(40)
Pro výrobce zařazené do vzorku s celkovým reprezentativním domácím prodejem poté Komise určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(41)
Jak je však objasněno v oddíle 3.1, u dvou vyvážejících výrobců bylo popsané srovnání provedeno na základě veškerých výrobků místo zvláštního srovnání podle jednotlivých typů výrobku.
(42)
U každého typu výrobku prodávaného výrobci zařazenými do vzorku na domácím trhu, u něhož bylo zjištěno, že je totožný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, se zkoumalo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem tohoto typu výrobku prodaný na domácím trhu nezávislým zákazníkům během období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu totožného nebo srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie.
(43)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých výrobců zařazených do vzorku mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým zákazníkům na domácím trhu v období šetření.
(44)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu během období šetření bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
(45)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku, který se uskutečnil v období šetření.
(46)
Pokud byly všechny typy výrobku prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(47)
Pokud neexistoval žádný prodej obdobného výrobku v běžném obchodním styku nebo pokud nebyl tento typ výrobku prodáván na domácím trhu v reprezentativním množství, vypočítala Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(48)
Běžná hodnota byla vypočítána připočtením vážených průměrných prodejních, správních a režijních nákladů a váženého průměru zisku dosaženého vyvážejícími výrobci při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku v období šetření k průměrným výrobním nákladům během období šetření, které byly v případě potřeby upraveny. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před použitím v testu týkajícím se běžného obchodního styku a při početním určování běžné hodnoty upraveny, jak je objasněno v oddíle 3.1.
(49)
Každá společnost obdrží své podrobné individuální výpočty použité k určení běžných hodnot a bude mít možnost se k nim vyjádřit.
3.3 Vývozní cena
(50)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku vyváželi do Unie buď přímo nezávislým zákazníkům, nebo prostřednictvím společností ve spojení.
(51)
Pokud byl dotčený výrobek vyvážen přímo pro nezávislé zákazníky v Unii, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(52)
Jestliže se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byl dovezený výrobek poprvé dále prodán nezávislým zákazníkům v Unii. V těchto případech byly provedeny úpravy u všech nákladů vzniklých v období mezi dovozem a dalším prodejem, včetně cel a daní a rovněž prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Byly použity vlastní prodejní, správní a režijní náklady dovozce ve spojení a přiměřené ziskové rozpětí bylo stanoveno na základě ziskového rozpětí dosaženého nezávislým dovozcem dotčeného výrobku.
3.4 Srovnání
(53)
Běžná hodnota a vývozní cena vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(54)
Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, námořní přepravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením, úvěry, slevami a provizemi, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen.
3.5 Dumpingová rozpětí
(56)
Jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12, byla pro každou společnost zařazenou do vzorku vážená průměrná běžná hodnota stanovená pro obdobný výrobek srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku.
(57)
V souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení nebylo kvůli použití článku 18 základního nařízení na všechny tři vyvážející výrobce zařazené do vzorku možné stanovit u spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazení do vzorku, dumpingové rozpětí na základě průměrného dumpingového rozpětí pro společnosti zařazené do vzorku.
(58)
V tomto případě se považovalo za vhodné určit předběžně dumpingové rozpětí použitelné na spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku na základě jejich vývozní ceny zjištěné podle dovozních statistik Eurostatu a průměrné běžné hodnoty stanovené pro indické výrobce zařazené do vzorku, jestliže průměrná běžná hodnota nebyla dotčena použitím článku 18 základního nařízení.
(59)
Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí vypočítané pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na 28,0 %.
(60)
Co se týká všech ostatních vyvážejících výrobců v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Za tímto účelem se porovnal celkový objem vývozu uvedený v odpovědích na dotazník k výběru vzorku a celkový dovoz z Indie odvozený z dovozních statistik Eurostatu. Jelikož úroveň spolupráce byla vysoká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí zjištěného u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(61)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 32,3 %.
(62)
Na základě toho činí prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením:
(v %)
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Raajratna Metal Industries
32,3
Skupina Venus
30,4
Viraj Profiles
24,4
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
28,0
Všechny ostatní společnosti
32,3
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1 Výrobní odvětví Unie
(63)
Obdobný výrobek vyrábělo 27 výrobců v Unii. Mělo se za to, že tito výrobci tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a dále se na ně bude odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
4.2 Výroba v Unii
(64)
Ke zjištění celkové výroby v Unii v období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, například informace uvedené v podnětu, údaje získané od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a odpovědi na dotazník poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(65)
Je třeba uvést, že v definici výrobního odvětví Unie je zařazen rovněž výrobce v Unii, který je ve spojení s indickým vyvážejícím výrobcem a který vyjádřil nesouhlas se zahájením šetření.
(66)
Na tomto základě se celková výroba v Unii v období šetření odhadovala přibližně na 139 141 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby ostatních výrobců v Unii, kteří se při šetření nepřihlásili.
4.3 Výběr vzorků výrobců v Unii
(67)
Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, do vzorku bylo zařazeno šest výrobců v Unii představujících 46,5 % odhadované celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
5. ÚJMA
5.1 Spotřeba v Unii
(68)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a celkového dovozu. Rok 2009 se vyznačoval nebývale vysokými cenami niklu, hlavní suroviny používané při výrobě dotčeného výrobku a obdobného výrobku, a celosvětovými negativními dopady finanční krize, což ve zmíněném roce společně vedlo k obzvláště nízké úrovni spotřeby v Unii. Situace na trhu se však zlepšila, jak ukazuje následující tabulka, a spotřeba v Unii mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla o 50 %.
2009
2010
2011
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
131 436
187 280
196 476
197 327
Index (2009 = 100)
100
142
149
150
Zdroj:
Eurostat, podnět a odpovědi na dotazník
5.2 Dovoz z dotčené země do Unie
5.2.1 Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(69)
V posuzovaném období se dumpingový dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyvíjel s ohledem na objem a podíl na trhu takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem
16 847
29 053
36 720
35 398
Index (2009 = 100)
100
172
218
210
Podíl na trhu (v %)
12,8
15,5
18,7
17,9
Index (2009 = 100)
100
121
146
140
Zdroj:
Eurostat, podnět a odpovědi na dotazník
(70)
Objem dovozu z Indie v posuzovaném období výrazně vzrostl o 110 %. Nárůst byl obzvláště silný mezi rokem 2009 a 2010, kdy dovoz z Indie vzrostl o 72 %, přičemž spotřeba v Unii vzrostla o 42 %. Ačkoli se spotřeba mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšila pouze o 5 %, objem dovozu z Indie v témže období dále významně vzrostl, a sice o 22 %.
(71)
Podíl dumpingového dovozu z Indie na trhu v posuzovaném období významně vzrostl, a sice o 40 %.
5.2.2 Ceny dovozu a cenové podbízení
(72)
Jak bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, jedna strana vyjádřila obavy ohledně skutečnosti, že antidumpingový dotazník neumožňoval rozlišit určité typy dotčeného výrobku, které jsou podle jejího názoru odlišné.
(73)
Tato obava byla v dotazníku odstraněna rozšířením škály tzv. kontrolních čísel výrobku (PCN) tak, aby bylo při šetření možné jednoznačně identifikovat příslušné typy, zejména za účelem srovnání cen. V této fázi bylo při šetření zjištěno, že indičtí vyvážející výrobci vyváželi pouze omezené množství těchto vysoce technických typů. Podotýká se však, že změny PCN zajistily, že ceny určitých typů výrobku byly přímo srovnány s cenami podobných typů výrobku.
(74)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu:
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná cena (v EUR/t)
2 372
2 801
3 246
3 196
Index (2009 = 100)
100
118
137
135
Zdroj:
Eurostat a odpovědi na dotazník
(75)
Průměrná cena dovozu z Indie se v posuzovaném období zvýšila o 35 %, byla však nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v témže období (viz 93. bod odůvodnění). To vysvětluje prudký nárůst objemu dovozu a významné zvýšení podílu indických vývozců na trhu v témže období, konkrétně o 40 %.
(76)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované zákazníkům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami jednotlivých typů výrobku z dumpingového dovozu účtovanými indickými výrobci zařazenými do vzorku prvnímu nezávislému zákazníkovi na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(77)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení u dumpingového dovozu z dotčené země na trhu Unie ve výši 15 %. Nižší ceny dumpingového dovozu v porovnání s cenami Unie v posuzovaném období objasňují významný nárůst objemu indického dovozu a vysoký podíl dovozu z Indie na trhu mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
5.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.3.1 Předběžné poznámky
(78)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení bylo v rámci zkoumání dopadu dumpingového dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie provedeno posouzení veškerých hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.
(79)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, pro posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(80)
Za účelem analýzy újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými faktory újmy. V tomto ohledu je hospodářská situace výrobního odvětví Unie posouzena na základě a) makroekonomických ukazatelů, a to ukazatelů jako výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, pro něž byly údaje shromážděny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a na základě b) mikroekonomických ukazatelů, a to ukazatelů jako průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál, zásoby a náklady práce, pro něž byly údaje shromážděny na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(81)
Je třeba uvést, že ke stanovení makroekonomických ukazatelů byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, údajů získaných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, a zejména údaje týkající se výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku.
(82)
Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve svých odpovědích na dotazník.
5.3.2 Makroekonomické ukazatele
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(83)
Tendence týkající se výroby v Unii, výrobní kapacity a využití kapacity se v posuzovaném období vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
105 646
140 363
138 795
139 141
Index (2009 = 100)
100
133
131
132
Výrobní kapacita (v tunách)
244 236
246 324
245 922
246 599
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity (v %)
43
57
56
56
Index (2009 = 100)
100
132
130
130
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(84)
Výroba v Unii v posuzovaném období vzrostla o 32 %, což do jisté míry odráželo pozitivní vývoj spotřeby. Mezi rokem 2010 a obdobím šetření však objem výroby stagnoval.
(85)
Zatímco se využití kapacity zlepšilo a v posuzovaném období vzrostlo o 13 procentních bodů, výrobní kapacita byla v posuzovaném období v zásadě stálá.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
(86)
Tendence týkající se objemů prodeje, podílu na trhu a růstu se v posuzovaném období vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
88 796
124 641
124 007
124 217
Index (2009 = 100)
100
140
140
140
Podíl na trhu (v %)
67,6
66,6
63,1
62,9
Index (2009 = 100)
100
98
93
93
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(87)
Po značném nárůstu mezi rokem 2009 a 2010 v souvislosti se zvyšující se spotřebou objem prodeje zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, oslabil, a netěžil z trvalého růstu poptávky (4,9 % mezi rokem 2010 a 2011). To se odráží rovněž ve stoupající tendenci u stavu zásob na konci roku, který v posuzovaném období vzrostl celkem o 41 %, jak je uvedeno ve 100. bodě odůvodnění.
(88)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mimoto v posuzovaném období snížil o 4,7 procentního bodu, a to navzdory silnému růstu spotřeby o 50 %.
(89)
Jak je uvedeno v 68. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšila o 50 %, přičemž objem dumpingového dovozu v témže období významně vzrostl o 110 %, jak je zmíněno v 70. bodě odůvodnění. Růst trhu Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření byl proto částečně absorbován dumpingovým dovozem, zatímco prodej výrobního odvětví Unie v Unii v témže období vzrostl o 40 %. To prokazuje, že kvůli zvyšujícímu se podílu dumpingového dovozu na trhu nemohlo výrobní odvětví Unie plně využít růst spotřeby v Unii.
c) Zaměstnanost a produktivita
(90)
Navzdory složité finanční situaci popsané níže v 94.-99. bodě odůvodnění byla v posuzovaném období zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie poměrně stálá. Vzhledem k vyššímu objemu výroby (viz 84. bod odůvodnění), vzrostla v témže období produktivita, měřená jako objem výroby v tunách na jednoho zaměstnance za rok, o 30 %, což naznačuje, že výrobní odvětví Unie vyvíjelo značné úsilí o zvýšení efektivnosti.
2009
2010
2011
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 726
1 687
1 729
1 747
Index (2009 = 100)
100
98
100
101
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
61
83
80
80
Index (2009 = 100)
100
136
131
130
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(91)
Výše uvedená dumpingová rozpětí u tří indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jsou vyšší než nepatrná (viz 62. bod odůvodnění). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem týkajícím se odvětví dotčeného výrobku, objemu, podílu na trhu a cen dumpingového dovozu z Indie nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
(92)
Připomíná se, že v roce 1999 byla na dotčený výrobek uložena dumpingová a antisubvenční opatření (4). Vzhledem k časovému odstupu mezi skončením platnosti opatření, která byla zavedena v roce 1999, a stávajícím šetřením však nejsou k dispozici žádné údaje, jež by umožnily posoudit účinky dřívějšího dumpingu. Šetření každopádně nepřineslo žádné důkazy, že výrobní odvětví dosud překonává účinky dřívějšího dumpingu.
5.3.3 Mikroekonomické ukazatele
a) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(93)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení, v posuzovaném období vzrostly o 34 %. Tento nárůst odráží celkový růst nákladů na suroviny, k němuž v tomto výrobním odvětví došlo v témže období. V roce 2011 a během období šetření se výrobcům v Unii podařilo zvýšit ceny pouze mírně za účelem uhrazení rostoucích výrobních nákladů, což postačovalo k zachování ziskovosti v roce 2011 mírně nad 1 % a v období šetření na hranici rentability. Jak prokazují údaje obsažené ve výše uvedené tabulce, ani významné zvýšení prodejní ceny neumožnilo výrobnímu odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně zisku.
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro zákazníky, kteří nejsou ve spojení
2 988
3 833
4 185
4 018
Index (2009 = 100)
100
128
140
134
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/t)
3 542
3 931
4 127
4 011
Index (2009 = 100)
100
111
117
113
Zdroj:
odpovědi na dotazník
b) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(94)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
2009
2010
2011
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii zákazníkům, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Peněžní tok (v EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Investice (v EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Index (2009 = 100)
100
181
98
89
Návratnost investic (%)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Zdroj:
odpovědi na dotazník
(95)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V roce 2009 byli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve ztrátě, v roce 2010 se však začali zotavovat v souladu se zvýšením spotřeby o 50 %, jak bylo popsáno v 68. bodě odůvodnění. I když se ziskovost mírně zvýšila, úrovně zisku ve výši 0,2 % značně zaostávaly za přiměřenou úrovní ziskovosti v odvětví oceli. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno na 5 %, jelikož se usuzovalo, že odpovídá rozpětí, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu v odvětví výrobku, který je předmětem šetření, za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii, jak uvedlo výrobní odvětví Unie. Toto 5% ziskové rozpětí před zdaněním se mimoto považovalo za odpovídající minimum v jiném šetření týkajícím se podobných výrobků v témže odvětví.
(96)
V období šetření se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo dosáhnout hranice rentability; cenový tlak, který vyvíjel dumpingový dovoz, jim však znemožňoval přizpůsobit ceny nákladům, a tudíž dosáhnout uspokojivých výsledků. Tuto situaci vysvětluje rovněž skutečnost, že se výrobek, který je předmětem šetření, považoval za běžnou komoditu, a ceny jsou tudíž hlavním faktorem, jimž se řídí výběr zákazníků.
(97)
Peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, který byl vypočítán na základě obchodních transakcí, byl až do roku 2010 záporný. Ačkoli se v roce 2011 zlepšil, mezi rokem 2011 a obdobím šetření klesl o 34 %.
(98)
Vývoj ziskovosti a peněžního toku v posuzovaném období omezil schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku investovat do své činnosti a narušil jejich rozvoj. V důsledku toho byla omezena schopnost výrobců v Unii získávat kapitál a financovat náklady. Ačkoli se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo uskutečnit v roce 2010 určité investice související s obdobným výrobkem, tyto se poté snížily, zejména během období šetření, kdy v porovnání s úrovněmi v roce 2010 klesly o 51 %. Ačkoli návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic, byla v roce 2011 kladná, v období šetření se významně snížila o 5,9 procentního bodu a dosáhla nízké úrovně ve výši 0,8 %.
(99)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že finanční výsledky výrobců v Unii zařazených do vzorku byly během období šetření poněkud nejisté.
c) Zásoby
(100)
Výše zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období zvýšila o 41 %; jejich nárůst se časově shoduje se ztrátou podílu na trhu, zejména během období šetření.
2009
2010
2011
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
4 395
5 289
5 469
6 214
Index (2009 = 100)
100
120
124
141
Zdroj:
odpovědi na dotazník
d) Náklady práce
(101)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období mírně zvýšily, nepředstavují proto rozhodující faktor nárůstu výrobních nákladů.
2009
2010
2011
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Index (2009 = 100)
100
109
107
104
Zdroj:
odpovědi na dotazník
5.4 Závěr ohledně újmy
(102)
Šetřením bylo prokázáno, že výrobní odvětví Unie nemělo plně prospěch z růstu spotřeby v posuzovaném období, a zejména v období šetření. Zpočátku, mezi rokem 2009 a 2010, se většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Unie do značné míry zlepšila, posléze však jejich hospodářská situace stagnovala, či se dokonce zhoršila.
(103)
V kontextu rostoucího trhu se některé ukazatele, například výroba a objem prodeje výrobního odvětví Unie, mezi rokem 2009 a 2010 významně zvýšily, od roku 2010 však zaznamenaly oslabení. K této situaci došlo navzdory trvalému růstu spotřeby.
(104)
Ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, investice a ziskovost, byly mimoto významně ovlivněny cenovým tlakem na trhu Unie, zejména v období šetření. Mezi rokem 2009 a 2010 nebylo výrobní odvětví Unie s to zvýšit dostatečně své ceny, aby mohlo uhradit výrobní náklady. Ziskovost se mezi rokem 2009 a 2011 zlepšovala a v roce 2011 dosáhlo výrobní odvětví mírného zisku ve výši 1,4 %, v období šetření se však ziskovost začala opět zhoršovat a dosáhla pouze hranice rentability. To znamená, že byla omezena rovněž schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál a zotavit se.
(105)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžně závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Úvod
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu způsobovat výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude přičítána dumpingovému dovozu.
6.2 Účinek dumpingového dovozu
(107)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila o 50 % a že současně se objem dovozu pocházejícího z Indie více než zdvojnásobil. Nárůst dumpingového dovozu se na druhé straně časově shodoval s poklesem objemu prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
(108)
Co se týká cenového tlaku na trhu Unie v posuzovaném období, bylo zjištěno, že průměrné ceny dovozu z Indie byly trvale nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. V důsledku nižších cen v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie v období šetření v průměru o 15 % vzrostl podíl indického dumpingového dovozu na trhu od roku 2009 do období šetření o 40 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 4,7 procentního bodu (z 67,6 % v roce 2009 na 62,9 % v období šetření). Úbytek podílu na trhu ukazuje, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo využít vyšší spotřebu pouze v omezeném rozsahu.
(109)
Vzhledem k rostoucím výrobním nákladům se výrobní odvětví Unie pokoušelo zvýšit jednotkovou cenu účtovanou zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění. Kvůli cenovému tlaku, který vyvíjel rostoucí objem dumpingového indického dovozu, jak bylo uvedeno výše, nebylo zvýšení ceny dostatečné k uhrazení rostoucích nákladů, takže výrobní odvětví Unie nebylo s to dosáhnout uspokojivých úrovní zisku, jež lze považovat za nezbytné pro toto konkrétní výrobní odvětví.
(110)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že prudký nárůst dumpingového dovozu z Indie s cenami, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, hrál rozhodující úlohu v podstatné újmě, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena.
6.3 Účinek jiných činitelů
6.3.1 Dovoz ze třetích zemí
Země
2009
2010
2011
Období šetření
Čínská lidová republika (ČLR)
Objem (v tunách)
8 129
10 853
14 360
16 403
Index (2009 = 100)
100
134
177
202
Podíl na trhu (v %)
6,2
5,8
7,3
8,3
Index (2009 = 100)
100
94
118
134
Průměrná cena
1 914
2 607
2 835
2 508
Index (2009 = 100)
100
136
148
131
Švýcarsko
Objem (v tunách)
8 094
10 700
9 187
9 115
Index (2009 = 100)
100
132
113
113
Podíl na trhu (v %)
6,2
5,7
4,7
4,6
Index (2009 = 100)
100
93
75
75
Průměrná cena
3 423
4 063
4 475
4 360
Index (2009 = 100)
100
119
131
127
Korejská republika
Objem (v tunách)
4 900
6 775
6 355
6 266
Index (2009 = 100)
100
138
130
128
Podíl na trhu (v %)
3,7
3,6
3,2
3,2
Index (2009 = 100)
100
97
87
85
Průměrná cena
3 717
4 165
4 761
4 627
Index (2009 = 100)
100
112
128
124
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě Indie
Objem (v tunách)
25 793
33 586
35 749
37 712
Index (2009 = 100)
100
130
139
146
Podíl na trhu (v %)
19,6
17,9
18,2
19,1
Index (2009 = 100)
100
91
93
97
Průměrná cena
3 609
4 214
4 748
4 483
Index (2009 = 100)
100
117
132
124
(111)
Kromě dumpingového dovozu z Indie, který představoval 48 % veškerého dovozu na trh Unie během období šetření, existovaly rovněž další zdroje dovozu, včetně Čínské lidové republiky, Koreje a Švýcarska, jež bylo nutné v rámci příčinné souvislosti přezkoumat.
(112)
Šetřením bylo prokázáno, že během posuzovaného období, a zejména v období šetření byly průměrné prodejní ceny korejských a švýcarských vyvážejících výrobců vyšší než prodejní ceny indických vyvážejících výrobců a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Jejich podíl na trhu se mimoto v období šetření snížil o 0,5 resp. 1,6 procentního bodu.
(113)
Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky byla nižší než úroveň cen výrobního odvětví Unie a podíl této země na trhu vykazoval v posuzovaném období rostoucí tendenci. Šetření však prokázalo, že sortimentní skladba čínského dovozu je jiná a že čínské výrobky nesoutěží přímo s výrobky výrobního odvětví Unie nebo s výrobky pocházejícími z Indie. Usuzovalo se proto, že čínský vývoz nemohl mít významný dopad na hlavní typy výrobku prodávané výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Případný dopad dovozu z Číny na újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byl proto minimální.
(114)
Jeden vyvážející výrobce však uvedl, že by do tohoto šetření měl být zahrnut dovoz drátů z nerezavějící oceli z Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Švýcarska.
(115)
Kromě výše uvedených skutečností a úvah je třeba uvést, že ve fázi zahájení řízení nebyly a dosud nejsou k dispozici žádné důkazy o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti, které by odůvodňovaly zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu pocházejícího z výše zmíněných zemí. I kdyby existovaly důkazy odůvodňující šetření týkající se ostatního dovozu, rozdílné zacházení, které spočívá v zahájení antidumpingového řízení týkajícího se pouze indického dovozu, by se nepovažovalo za diskriminační. Tvrzení, že by tyto země měly být zahrnuty do šetření, proto není opodstatněné a mělo by být zamítnuto.
(116)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že vývoz ze třetích zemí nepřispěl významně k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
6.3.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(117)
Celkový vývoz dotčeného výrobku ze strany výrobního odvětví Unie představoval v období šetření 8,5 % celkové výroby. Tento obraz odráží situace ve vývozu zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku, jejichž vývoz v období šetření představoval 7 % výroby a ceny vývozu byly v témže období o 36 % vyšší než cena na trhu EU. Na základě těchto skutečností lze vyvodit závěr, že vývozní činnost výrobního odvětví Unie nemohla být možnou příčinou podstatné újmy.
6.3.3 Hospodářská krize a ceny surovin
(118)
Jak bylo uvedeno v 68. bodě odůvodnění, v roce 2009 byla spotřeba obzvláště nízká kvůli mimořádně vysoké ceně niklu a dopadům hospodářské krize. Tato situace jistě vysvětluje obzvláště špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie v roce 2009. Je však třeba uvést, že v situaci rostoucí spotřeby od roku 2010 je výkonnost levného dumpingového dovozu v protikladu s výkonností výrobního odvětví Unie.
(119)
Šetřením bylo prokázáno, že i během celkového hospodářského oživování se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít rostoucí spotřebu a v průběhu celého posuzovaného období přicházelo o podíly na trhu, zatímco dumpingový indický vývoz získal větší podíl na trhu.
(120)
Ačkoli hospodářská krize a zvýšení cen surovin mohly přispět k nedostatečné výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze celkově mít za to, že měly takový dopad, aby narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v období šetření.
6.4 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(121)
Bylo prokázáno, že v posuzovaném období došlo k významnému nárůstu objemu dumpingového dovozu pocházejícího z Indie a jeho podílu na trhu (o 110 % resp. 40 %). Také bylo zjištěno, že ceny tohoto dovozu byly trvale nižší než ceny účtované výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, a to zejména v období šetření (v průměru o 15 %).
(122)
Uvedený růst objemu dumpingového dovozu z Indie a jeho podílu na trhu se časově shodoval se slabou finanční situací výrobního odvětví Unie, zejména od roku 2010. Navzdory rostoucí spotřebě nedokázalo výrobní odvětví Unie přenést v uspokojivé výši vyšší výrobní náklady na své zákazníky, a finanční ukazatele, jako je ziskovost, peněžní tok a investice, byly proto na nízkých úrovních.
(123)
Zkoumání ostatních známých činitelů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, ukázalo, že tyto činitele nejsou takové, aby narušily zjištěnou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z Indie a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(124)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. ZÁJEM UNIE
7.1 Obecné poznámky
(125)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému zjištění dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
7.2 Zájem výrobního odvětví Unie
(126)
Výrobní odvětví Unie tvoří 27 známých výrobců, kteří představují veškerou výrobu obdobného výrobku v Unii. Výrobci působí v různých členských státech Unie a v souvislosti s výrobou obdobného výrobku v období šetření přímo zaměstnávali více než 1 747 osob.
(127)
Jeden výrobce v Unii představující relativně malý podíl výroby v Unii, který měl společnost ve spojení v Indii, vyjádřil nesouhlas se zahájením šetření. Jak bylo uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, tento výrobce rovněž tvrdil, že by neměly být zahrnuty vysoce technické výrobky a že uložení stejných opatření na tento typ výrobku není v zájmu Unie.
(128)
Jak bylo uvedeno v 72. bodě odůvodnění, tato obava byla v dotazníku odstraněna rozšířením PCN, jež v šetření jednoznačně určují tyto typy. V této fázi však bylo šetřením zjištěno, že se šetření vztahovalo na vysoce technické výrobky a že indičtí vyvážející výrobci vyváželi pouze omezené množství těchto typů výrobku. Obavy, které vyjádřil tento výrobce, se proto nepovažovaly za opodstatněné a jeho tvrzení bylo zamítnuto.
(129)
Bylo zjištěno, že dumpingový dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Připomíná se, že se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít plně rostoucí spotřebu a finanční situace výrobního odvětví Unie byla nejistá.
(130)
Předpokládá se, že uložením antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví spravedlivé obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku výrobním nákladům.
(131)
Lze rovněž očekávat, že uložení opatření výrobnímu odvětví Unie umožní získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v posuzovaném období, což bude mít kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci. Uložení opatření výrobnímu odvětví umožní zachovat a dále zvýšit jeho úsilí o nákladovou efektivnost.
(132)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k dalšímu úbytku podílu na trhu a že by se ziskovost výrobního odvětví Unie zhoršila.
(133)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření na dovoz pocházející z Indie bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
7.3 Zájem uživatelů
(134)
Dotazníky byly zaslány devíti uživatelům v Unii. Na dotazníky odpověděli pouze tři uživatelé představující přibližně 6 % celkového dovozu dotčeného výrobku z Indie během období šetření. Tito uživatelé působí v odvětví zpracování potravin, včetně komerčních kuchyní a zařízení společného stravování, v odvětví domácích spotřebičů a automobilovém průmyslu.
(135)
Nákupy z Indie tvořily v průměru přibližně 67 % jejich celkových nákupů dotčeného výrobku a Indie představovala výhradní zdroj dodávek pouze pro jednoho uživatele. V období šetření představoval průměrný procentní podíl obratu zahrnujícího dotčený výrobek 54 % jejich celkového obratu.
(136)
Šetřením bylo prokázáno, že v období šetření byla průměrná ziskovost všech spolupracujících uživatelů v odvětvích, která používají dotčený výrobek, vyšší než 9 % obratu.
(137)
Pravděpodobný vliv navrhovaných opatření byl posouzen na základě obdržených odpovědí uživatelů na dotazník a celkového trhu Unie pro dotčený výrobek a obdobný výrobek. Za předpokladu, že na trhu Unie nastane ta nejméně příznivá situace, tj. že zvýšení cen nebude možné přenést na distribuční řetězec a že uživatelé budou v Indii nadále pořizovat dřívější množství, by dopad cla na ziskovost uživatelů znamenal snížení přibližně o 1,2 procentního bodu.
(138)
Je nutno podotknout, že jeden uživatel zastával k šetření neutrální postoj, jelikož se domníval, že uložení opatření nebude mít žádný významný účinek na tržní ceny, poněvadž případné vyšší ceny by absorbovali distributoři.
(139)
Jiný uživatel vyjádřil obavy, že by případné uložení opatření postihlo rovněž určité typy výrobku, které se již v Unii nevyrábějí. Šetření však prokázalo, že se typy výrobku, které uvedl zmíněný uživatel, v Unii stále vyrábějí a že poptávka po těchto typech jakostních tříd nerezavějící oceli není významná. Mimoto je třeba zmínit, že v posuzovaném období nevyužívali výrobci v Unii plně svou výrobní kapacitu, a proto by v případě vyšší poptávky bylo možno výrobu odpovídajícím způsobem zvýšit.
(140)
Je nutno podotknout, že jelikož je dotčený výrobek standardizovaný, pokud jde o odvětví a užití, mohou uživatelé snadno změnit své zdroje dodávek, co se týká jakosti nebo ceny výrobku. Uložení opatření by nemělo vylučovat možnost dovozu dotčeného výrobku z jiných zemí a ani z Indie, jakmile budou odstraněny rušivé účinky způsobené dumpingem.
(141)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem lze mít za to, že i když opatření uložená na indický dovoz budou mít na některé uživatele pravděpodobně nepříznivější dopad než na jiné, celkový dopad na uživatele bude omezený.
7.4 Zájem dovozců
(142)
Spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, byla omezená. Informace pro výběr vzorku poskytlo devět dovozců, spolupracoval však pouze jeden z nich. Na tuto společnost připadalo přibližně 7 % celkového dovozu z Indie během období šetření. Společnost vyjádřila nesouhlas s uložením opatření, jelikož Indie je jejím zdaleka nejdůležitějším dodavatelem. Ačkoli by uložení opatření mělo negativní dopad na její ziskovost v důsledku vyšších nákladů, měla by být dovážející společnost schopna přenést vyšší náklady alespoň částečně na své zákazníky.
(143)
Dovozci by mimoto mohli přejít na jiné zdroje, včetně výrobního odvětví Unie a ostatních vyvážejících zemí.
(144)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření nebude mít na zájem dovozců významný negativní dopad.
7.5 Závěr ohledně zájmu Unie
(145)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Indie.
(146)
Při posouzení celkového dopadu antidumpingových opatření na trh Unie se mimoto zdá, že kladné dopady, zejména na výrobní odvětví Unie, převažují nad možnými negativními dopady na ostatní omezenější skupiny.
8. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(147)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
8.1 Úroveň pro odstranění újmy
(148)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(149)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, při prodeji obdobného výrobku v Unii.
(150)
Úroveň pro odstranění újmy byla proto vypočtena na základě srovnání vážené průměrné ceny dumpingového dovozu stanovené pro účely výpočtu cenového podbízení v 77. bodě odůvodnění a ceny výrobního odvětví Unie za obdobný výrobek, která nepůsobí újmu. Cena nepůsobící újmu byla stanovena připočtením přiměřené úrovně zisku k výrobním nákladům. Cílové rozpětí zisku bylo prozatímně stanoveno ve výši 5 %, jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění.
(151)
Veškeré rozdíly zjištěné tímto porovnáním byly poté vyjádřeny jako procento průměrné celkové dovozní ceny CIF, viz 154. bod odůvodnění.
8.2 Prozatímní opatření
(152)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla na dovoz některých drátů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie uložit prozatímní antidumpingová cla, a to na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(153)
Co se týká souběžného antisubvenčního šetření, podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (5), nesmí být na jeden výrobek uloženo současně antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence. Všechny programy subvencování, jimiž se zabývá nařízení o uložení prozatímních antisubvenčních opatření (6), se týkají vývozních subvencí. Příslušné sazby prozatímního antidumpingového cla u dotčených spolupracujících výrobců jsou proto odpovídajícím způsobem upraveny.
(154)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby prozatímního antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí újmy, dumpingových rozpětí a sazeb vyrovnávacího cla. Navrhované antidumpingové clo proto činí:
(v %)
Společnost
Rozpětí újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba vyrovnávacího cla
Prozatímní antidumpingové clo
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Skupina Venus
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
24,0
28,0
3,8
20,2
Všechny ostatní společnosti
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(156)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být zaslány Komisi (7) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společnosti, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(157)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
9. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(158)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz drátů z nerezavějící oceli obsahujících:
-
2,5 % hmotnostních nebo více niklu, jiné než dráty obsahující 28 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 31 % hmotnostních niklu a 20 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 22 % hmotnostních chromu,
-
méně než 2,5 % hmotnostních niklu, jiné než dráty obsahující 13 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 25 % hmotnostních chromu a 3,5 % hmotnostních nebo více, avšak nejvýše 6 % hmotnostních hliníku,
v současnosti kódů KN 7223 00 19 a 7223 00 99, pocházejících z Indie.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Raajratna, Metal Industries, Ahmadábád, Gudžarát
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Bombaj, Maháráštra
22,9
B776
Precision Metals, Bombaj, Maháráštra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Bombaj, Maháráštra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj, Maháráštra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Tháné, Maháráštra
24,4
B780
Společnosti uvedené v příloze
20,2
B781
Všechny ostatní společnosti
27,8
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, písemně sdělit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se dotčené strany mohou ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost vyjádřit k jeho uplatňování.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. května 2013.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 418/2013
z dne 3. maja 2013
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih žic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju s svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Začetek
(1)
Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 10. avgusta 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), objavila začetek protidampinškega postopka (v nadaljnjem besedilu: protidampinški postopek) v zvezi z uvozom v Evropsko unijo (v nadaljnjem besedilu: Unija) nekaterih žic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije (v nadaljnjem besedilu: zadevna država).
(2)
Komisija je istega dne z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (3), objavila začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom v Unijo nekaterih žic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije in začela ločeno preiskavo (v nadaljnjem besedilu: protisubvencijski postopek).
(3)
Protidampinški postopek je bil uveden na podlagi pritožbe, ki jo je 28. junija 2012 vložila Evropska zveza za železo in jeklo (Eurofer) (v nadaljnjem besedilu: pritožnik) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 50 % celotne proizvodnje nekaterih žic iz nerjavnega jekla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.
1.2 Strani, ki jih preiskava zadeva
(4)
Komisija je o začetku postopka uradno obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, znane uvoznike in uporabnike ter indijske organe.
(5)
Zainteresirane strani so imele možnost, da predstavijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(6)
Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije, vključenih v postopek, in da bi se preiskava zaključila v predpisanih rokih, je Komisija v obvestilu o začetku sporočila, da bo izbrala vzorec v skladu s členom 17 osnovne uredbe in tako smiselno omejila število proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“).
1.2.1 Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov
(7)
Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, so bili vsi proizvajalci izvozniki v zadevni državi pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku.
(8)
Zahtevane informacije je predložilo skupaj 18 proizvajalcev izvoznikov, nekateri med njimi spadajo v isto skupino, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec, 7 proizvajalcev izvoznikov pa je zaprosilo za individualno preiskavo, če ne bi bili vključeni v vzorec. Petnajst od teh sodelujočih družb je poročalo o izvozu žic iz nerjavnega jekla v Unijo v obdobju preiskave. Zato je bil vzorec izbran na podlagi informacij, ki jih je predložilo teh 15 proizvajalcev izvoznikov.
(9)
Komisija je v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, ki ga je mogoče v razpoložljivem času dovolj dobro preiskati. Izbrani vzorec sta sestavljali dve posamezni družbi in skupina družb, sestavljena iz štirih povezanih družb, ki so skupaj predstavljale več kot 63 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo.
(10)
V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila opravljena posvetovanja z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države o izbiri reprezentativnega vzorca. Predložena ni bila nobena pripomba glede izbire vzorca.
(11)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, je bil vzorec omejen na smiselno število družb, ki jih je bilo mogoče preiskati v razpoložljivem času. Družbe, preiskane za namen preiskave, so navedene v uvodni izjavi 19.
(12)
Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 8, je bilo na začetku prejetih 7 zahtevkov za individualno preiskavo. Zato se je štelo, da bi bile individualne preiskave v tej fazi preveč obremenjujoče in bi onemogočile pravočasen zaključek preiskave.
(13)
Vseeno se bodo zahtevki izvoznikov, ki so v predpisanem roku predložili potrebne informacije, proučili v preostanku preiskave.
1.2.2 Vzorčenje proizvajalcev Unije
(14)
Komisija je v obvestilu o začetku najavila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta vzorec je sprva vseboval pet proizvajalcev, za katere je Komisija pred začetkom preiskave vedela, da izdelujejo žice iz nerjavnega jekla v Uniji. Komisija je izbrala vzorec na podlagi prodaje, obsega proizvodnje in zemljepisne lege. Zainteresirane strani so bile v obvestilu o začetku tudi pozvane, naj izrazijo svoja stališča o začasnem vzorcu. Predložena ni bila nobena pripomba glede predlaganega vzorca. Analiza izpolnjenih vprašalnikov je pokazala, da je imel eden od izbranih proizvajalcev Unije povezano družbo, ki se prav tako ukvarja z izdelavo in prodajo žic iz nerjavnega jekla. Zato je bila v vzorec vključena tudi ta povezana družba. Tako je šest vzorčenih proizvajalcev Unije predstavljalo 46,5 % ocenjene celotne proizvodnje Unije. Vzorec se šteje za reprezentativnega za industrijo Unije.
1.2.3 Vzorčenje uvoznikov
(15)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, so bili vsi nepovezani uvozniki pozvani, naj se javijo Komisiji in predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku.
(16)
Zahtevane informacije je predložilo skupaj devet nepovezanih uvoznikov, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je izbrala vzorec treh družb, ki so predstavljale 23,8 % uvoza iz Indije v Unijo v OP na podlagi največjega obsega uvoza v Unijo. Vendar dva od izbranih izvoznikov v vzorcu nista predložila izpolnjenega vprašalnika. Zato vzorčenja v tej fazi preiskave ni bilo mogoče uporabiti, uvozniki pa bodo v preostanku preiskave ponovno pozvani k sodelovanju.
1.2.4 Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski
(17)
Vprašalniki so bili poslani trem vzorčenim proizvajalcem izvoznikom (skupinam proizvajalcev izvoznikov) v Indiji in proizvajalcem izvoznikom, ki so zahtevali individualno preiskavo, šestim vzorčenim proizvajalcem Unije, trem vzorčenim nepovezanim uvoznikom in devetim znanim uporabnikom.
(18)
Izpolnjene vprašalnike so predložili trije vzorčeni proizvajalci izvozniki (skupine proizvajalcev izvoznikov) v Indiji in dva proizvajalca izvoznika, ki sta zahtevala individualno preiskavo, šest vzorčenih proizvajalcev Unije, en nepovezan uvoznik in trije uporabniki.
(19)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so jih predložile zainteresirane strani in so se ji zdele potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih strani:
proizvajalci Unije:
-
Hagener Feinstahl GmbH, Hagen, Nemčija
-
Inoxfil S.A., Igualada, Španija
-
Rodacciai SPA, Milano, Italija
-
Trafilerie Brambilla SPA, Calolziocorte, Italija
-
skupina Ugitech:
-
Ugitech France S.A., Bourg en Bresse, Francija
-
Sprint Metal Edelstahl, Hemer, Nemčija
proizvajalci izvozniki v Indiji:
-
Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gudžarat
-
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharaštra
-
skupina Venus:
-
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharaštra
-
Precision Metals, Mumbai, Maharaštra
-
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharaštra
1.3 Obdobje preiskave in obravnavano obdobje
(20)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. aprila 2011 do 31. marca 2012 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave ali OP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do konca obdobja preiskave (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1 Zadevni izdelek
(21)
Zadevni izdelek je žica iz nerjavnega jekla, ki vsebuje:
-
2,5 mas. % ali več niklja, razen žice, ki vsebuje 28 mas. % ali več, vendar ne več kot 31 mas. % niklja in 20 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % kroma;
-
manj kot 2,5 mas. % niklja, razen žice, ki vsebuje 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % kroma in 3,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 6 mas. % aluminija,
trenutno uvrščene pod oznaki KN 7223 00 19 in 7223 00 99 in s poreklom iz Indije.
(22)
Ena stran je trdila, da obstajajo vrste t. i. „visokotehnoloških“ izdelkov, ki se razlikujejo od drugih vrst zadevnega izdelka, proizvedenega v Indiji kot tudi v Uniji. Poleg tega je trdila, da visokotehnološke vrste v nasprotju z večino vrst, izvoženih iz Indije v Unijo, niso osnovni izdelki, temveč posebne vrste izdelka proizvedene za posebne uporabe, iz določene vrste jekla in z določenim premerom, zato se jih ne bi smelo vključiti v preiskavo.
(23)
V tej fazi se zdi, da visokotehnološke vrste sodijo v opredelitev izdelka in imajo podobne osnovne, fizične, kemične in tehnične lastnosti v primerjavi z drugimi vrstami zadevnega izdelka. Poleg tega kaže, da te vrste proizvajajo tudi proizvajalci v Uniji, torej tehnološke vrste sodijo v obseg preiskave.
2.2 Podobni izdelek
(24)
Preiskava je pokazala, da imajo zadevni izdelek in izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Indije, ter izdelek, ki ga proizvaja industrija Unije in se prodaja na trgu Unije, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti in uporabe. Zato se ti izdelki štejejo za podobne v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
3. DAMPING
3.1 Uvod
(25)
Med preveritvenimi obiski v prostorih treh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v Indiji in med poznejšo analizo zbranih informacij je bilo ugotovljeno, da so vsi predložili nekaj informacij, ki jih ni bilo mogoče šteti za zanesljive.
(26)
Komisija je v primeru enega od proizvajalcev izvoznikov ugotovila, da stroški, ki jih je navedel v vprašalniku, niso skladni in jih ni bilo mogoče uskladiti s stroški, zabeleženimi v notranjem računovodskem sistemu proizvajalca.
(27)
Proizvajalec izvoznik je trdil, da so ugotovljene razlike med stroški, sporočenimi Komisiji, in stroški, odkritimi v notranjem računovodskem sistemu med preveritvenim obiskom, posledica napak pri registraciji transakcij in razlik v računovodskih metodah, zlasti v zvezi s porabo surovin. Proizvajalec izvoznik je trdil tudi, da podatki v notranjem računovodskem sistemu niso zanesljivi in se ne bi smeli uporabiti za namene preiskave. Čeprav proizvajalec izvoznik uporablja isti računovodski sistem že več let, je trdil, da bi morala analiza Komisije temeljiti na stroških, navedenih v izpolnjenem vprašalniku, in ne na podatkih o stroških iz notranjega računovodskega sistema družbe.
(28)
Opozoriti je treba, da kljub temu, da so bili podatki iz notranjega računovodskega sistema skladni z revidiranimi računovodskimi izkazi, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, med preveritvenim obiskom ni bilo mogoče ugotoviti usklajenosti in s tem povezave med razpredelnicami stroškov, ki so bile posebej pripravljene za tekočo preiskavo, in podatki iz notranjega računovodskega sistema. Zato se v skladu s členom 18 osnovne uredbe šteje, da je treba za namen te protidampinške preiskave uporabiti informacije iz računovodskega sistema proizvajalca izvoznika.
(29)
Zaradi tega je Komisija začasno prilagodila podatke o stroških, ki jih je zagotovil navedeni proizvajalec izvoznik v izpolnjenem vprašalniku, z uporabo razpoložljivih dejstev iz njegovega notranjega računovodskega sistema.
(30)
Komisija je v primeru drugega proizvajalca izvoznika ugotovila, da podatki iz sistema za upravljanje zalog proizvajalca ne podpirajo podatkov o nakupih in porabi surovin, ki so bili Komisiji sporočeni v izpolnjenem vprašalniku. Zlasti se je izkazalo, da se je razdelitev po vrstah jekla v teh virih razlikovala. Komisija ugotavlja, da je vrsta jekla ključni dejavnik pri določanju cene končnega izdelka. Nezanesljive informacije v zvezi z vrsto jekla bi lahko resno izkrivile izračune stroškov in prodajnih cen posameznih vrst izdelka in bi torej lahko bile zavajajoče.
(31)
Toda proizvajalec izvoznik je trdil, da so bile računalniške datoteke, ki so vsebovale podatke o nakupih surovin in jih je Komisija zbrala med preveritvenim obiskom, nepopolne, saj so druge enote v družbi opravile dodatne nakupe surovin, vendar navedeni nakupi niso bili sporočeni ali vključeni v računalniške datoteke, ki jih je Komisija zbrala med preveritvenim obiskom in proučila. Poleg tega je proizvajalec izvoznik trdil, da so opažene razlike v količinah vrst jekla posledica dejstva, da se nekatere vrste jekla delno medsebojno prekrivajo in da nekateri deli proizvodnega procesa niso sledljivi na ravni posameznih vrst jekla.
(32)
Vendar Komisija ugotavlja, da zgornje trditve družbe v zvezi z dodatnimi nakupi surovin ne zadostujejo za pojasnitev opaženih neskladij na ravni posameznih vrst jekla. Komisija tudi ugotavlja, da družba trdi, da ni mogoče natančno slediti posameznim vrstam jekla v vseh fazah proizvodnega procesa. Ta trditev še dodatno spodkopava zanesljivost celotnega sistema poročanja o vrstah jekla. Predložene informacije v zvezi z vrstami jekla je treba začasno šteti za zavajajoče.
(33)
Komisija meni, da sporočena razdelitev surovin po vrstah jekla ni zanesljiva in se je začasno ne sme upoštevati ter da morajo ugotovitve temeljiti na dostopnih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zaradi nezanesljivosti celotnega sistema poročanja ugotovitev ni bilo mogoče utemeljiti s sporočenimi vrstami jekla. Zato se je za izračun splošne stopnje dampinga za vse izdelke uporabila skupna poraba vseh surovin kot celota, brez upoštevanja razdelitve po vrstah jekla.
(34)
Komisija je v primeru tretjega proizvajalca izvoznika med preveritvenim obiskom ugotovila, da tokovi surovin, sporočeni v izpolnjenem vprašalniku, niso bili skladni s podatki iz računovodskega sistema proizvajalca. Zdelo se je, da se je razdelitev po vrstah jekla v dveh virih razlikovala.
(35)
Proizvajalec izvoznik je priznal nekaj napak v vprašalniku, ki ga je izpolnil, hkrati pa je trdil, da je razlike v skupnih količinah surovin mogoče uskladiti tako, da se upoštevajo spremembe v zalogah. Toda družba je trdila tudi, da zaradi delnega prekrivanja vrst jekla ni mogoče natančno uskladiti podatkov za vsako posamezno vrsto jekla. Ta trditev še dodatno spodkopava zanesljivost celotnega sistema poročanja o vrstah jekla. Predložene informacije v zvezi z vrstami jekla je treba šteti za zavajajoče.
(36)
Komisija meni, da sporočena razdelitev surovin po vrstah jekla ni zanesljiva in se je začasno ne sme upoštevati ter da morajo ugotovitve temeljiti na dostopnih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Zaradi nezanesljivosti celotnega sistema poročanja ugotovitev ni bilo mogoče utemeljiti s sporočenimi vrstami jekla. Zato se je za izračun splošne stopnje dampinga za vse izdelke uporabila skupna poraba vseh surovin kot celota, brez upoštevanja razdelitve po vrstah jekla.
(37)
Vsak proizvajalec izvoznik je prejel individualno pismo, v katerem so bili navedeni posebni in podrobni razlogi za mnenje, da nekaterih podatkov, navedenih v izpolnjenem vprašalniku, ni mogoče sprejeti. Komisija jim je poleg tega sporočila, da namerava sprejeti začasne ugotovitve na podlagi dostopnih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
(38)
Vsi trije proizvajalci izvozniki so imeli možnost, da predložijo pripombe, in so zahtevali zaslišanja, ki so bila odobrena. Predložili so tudi pisne pripombe glede možne uporabe člena 18 osnovne uredbe. Čeprav so družbe predložile pojasnila, z njimi ni bilo mogoče zadovoljivo razjasniti zgoraj opisanih vprašanj, zato so bili nekateri podatki zamenjani z najzanesljivejšimi dostopnimi dejstvi.
3.2 Normalna vrednost
(39)
Za določitev normalne vrednosti je Komisija za vsakega od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov najprej proučila, ali je bil celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativen, tj. ali je celotni obseg te prodaje predstavljal vsaj 5 % skupnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OP v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Komisija je ugotovila, da je bil celotni obseg prodaje podobnega izdelka vsakega vzorčenega proizvajalca na domačem trgu reprezentativen.
(40)
Komisija je nato opredelila tiste vrste izdelka, ki so jih vzorčeni proizvajalci, pri katerih je bil celotni obseg domače prodaje reprezentativen, prodali na domačem trgu in so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo.
(41)
Vendar, kot je pojasnjeno v oddelku 3.1, so se primerjave, opisane spodaj, za dva od proizvajalcev izvoznikov opravile na podlagi skupne količine vseh izdelkov, namesto da bi se ločeno primerjale posamezne vrste izdelkov.
(42)
Za vsako vrsto izdelka, ki jo je vsak vzorčeni proizvajalec izvoznik prodal na domačem trgu in za katero se je izkazalo, da je enaka ali primerljiva z vrsto izdelka, prodanega za izvoz v Unijo, je bilo proučeno, ali je bila domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je celotni obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v OP predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega enake ali primerljive vrste izdelka, prodanega za izvoz v Unijo.
(43)
Komisija je nato proučila, ali se prodaja na domačem trgu vsakega vzorčenega proizvajalca lahko šteje kot prodaja v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo opravljeno tako, da je bil ugotovljen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OP.
(44)
Kadar je obseg prodaje določene vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, ki je enaka izračunanim proizvodnim stroškom ali je višja od njih, pomenil več kakor 80 % celotnega obsega prodaje zadevne vrste in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena enaka proizvodnim stroškom na enoto ali višja od njih, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje zadevne vrste v OP, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.
(45)
Če je obseg dobičkonosne prodaje predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje zadevne vrste ali je bila tehtana povprečna cena zadevne vrste nižja od proizvodnih stroškov na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena zgolj dobičkonosne domače prodaje zadevne vrste v OP.
(46)
Kadar so bile vse vrste izdelka prodane z izgubo, se je štelo, da niso bile prodane v običajnem poteku trgovanja.
(47)
Če ni bilo prodaje podobnega izdelka v običajnem poteku trgovanja ali če vrsta izdelka ni bila prodana v reprezentativnih količinah na domačem trgu, je Komisija konstruirala normalno vrednost v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.
(48)
Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se nastali in po potrebi prilagojeni tehtani povprečni prodajni, splošni in administrativni stroški (v nadaljnjem besedilu: PSA) ter tehtani povprečni dobiček, ki so ga s prodajo podobnega izdelka na domačem trgu v običajnem poteku trgovanja v obdobju preiskave ustvarili vzorčeni proizvajalci izvozniki, prišteli k njihovim povprečnim proizvodnim stroškom v obdobju preiskave. Proizvodni stroški in stroški PSA so bili po potrebi prilagojeni, zlasti kot je pojasnjeno v oddelku 3.1, preden so bili uporabljeni v preskusu običajnega poteka trgovanja in pri konstruiranju normalne vrednosti.
(49)
Vsaka družba prejme svoje individualne podrobne izračune, uporabljene pri določitvi njene normalne vrednosti, in bo imela možnost predložiti pripombe.
3.3 Izvozna cena
(50)
Vzorčeni proizvajalci izvozniki so izdelke izvažali v Unijo neposredno neodvisnim strankam ali prek povezanih družb.
(51)
Kadar se je zadevni izdelek izvozil neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe na podlagi izvoznih cen, ki so bile dejansko plačane ali se plačujejo.
(52)
Če je izvoz v Unijo potekal prek povezane družbe, je bila izvozna cena določena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič preprodan neodvisnim strankam v Uniji. V takih primerih so bile prilagoditve izvedene za vse stroške, nastale med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno z dajatvami in davki, ter za stroške PSA in dobiček. Uporabljeni so bili stroški PSA povezanega izvoznika, smiselna stopnja dobička pa je bila določena na podlagi stopnje dobička neodvisnega izvoznika zadevnega izdelka.
3.4 Primerjava
(53)
Normalna vrednost in izvozna cena vzorčenih proizvajalcev izvoznikov sta bili primerjani na podlagi franko tovarna.
(54)
Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.
(55)
Na tej podlagi so se opravile prilagoditve v zvezi s stroški kopenskega in čezmorskega prevoza, stroški zavarovanja, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in tozadevnimi stroški, stroški pakiranja in kredita, popusti in provizijami, če se je pokazalo, da vplivajo na primerljivost cen.
3.5 Stopnje dampinga
(56)
Kot določa člen 2(11) in (12) osnovne uredbe, je bila za vsako vzorčeno družbo tehtana povprečna normalna vrednost, določena za podobni izdelek, primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka.
(57)
Ker je bil člen 18 osnovne uredbe uporabljen za vse tri vzorčene proizvajalce izvoznike, v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe stopnje dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, ni bilo mogoče določiti na podlagi povprečne stopnje dampinga vzorčenih družb.
(58)
V tem primeru se je zdelo primerno, da se stopnja dampinga, ki se uporabi za sodelujoče nevzorčene proizvajalce izvoznike, začasno določi z uporabo njihove izvozne cene, določene na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu, in normalne vrednosti, določene za vzorčene proizvajalce iz Indije, v kolikor uporaba člena 18 osnovne uredbe ni vplivala na povprečno normalno vrednost.
(59)
Na podlagi tega je bila stopnja dampinga, izračunana za sodelujoče družbe, ki niso bile vključene v vzorec, začasno določena na 28,0 %.
(60)
Komisija je za vse druge proizvajalce izvoznike iz Indije najprej opredelila raven sodelovanja. V ta namen je bila izvedena primerjava med skupnimi izvoženimi količinami, navedenimi v vzorčenih izpolnjenih vprašalnikih, in celotnim uvozom iz Indije, ugotovljenim na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu. Ker je bila raven sodelovanja visoka, je bila preostala stopnja dampinga določena na ravni najvišje stopnje dampinga, določene za vzorčene proizvajalce izvoznike.
(61)
Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države začasno določena v višini 32,3 %.
(62)
Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
(v %)
Družba
Začasna stopnja dampinga
Raajratna Metal Industries
32,3
skupina Venus
30,4
Viraj Profiles
24,4
sodelujoče nevzorčene družbe
28,0
vse druge družbe
32,3
4. INDUSTRIJA UNIJE
4.1 Industrija Unije
(63)
Podobni izdelek je proizvajalo 27 proizvajalcev Unije. Šteje se, da predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo imenovani „industrija Unije“.
4.2 Proizvodnja Unije
(64)
Za določitev celotne proizvodnje Unije v obdobju preiskave so se uporabile vse razpoložljive informacije o industriji Unije, kot so informacije iz pritožbe, podatki, ki so jih sporočili proizvajalci Unije pred začetkom preiskave in po njem, in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(65)
Treba je omeniti, da je eden od proizvajalcev Unije, ki je povezan s proizvajalcem izvoznikom iz Indije in ki je nasprotoval začetku preiskave, tudi vključen v opredelitev industrije Unije.
(66)
Na tej podlagi je bilo ocenjeno, da je celotna proizvodnja Unije v OP znašala približno 139 141 ton. Ta številka vključuje proizvodnjo vseh proizvajalcev Unije, ki so se javili, in ocenjen obseg proizvodnje preostalih proizvajalcev Unije, ki se med preiskavo niso javili.
4.3 Vzorčenje proizvajalcev Unije
(67)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 14, je bilo v vzorec vključenih šest proizvajalcev Unije, ki so predstavljali 46,5 % ocenjene celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.
5. ŠKODA
5.1 Potrošnja Unije
(68)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi celotnega obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in celotnega uvoza. Leto 2009 so zaznamovale izjemno visoke cene niklja, ki je glavna surovina za izdelavo zadevnega izdelka in podobnega izdelka, ter svetovni negativni učinki finančne krize, zaradi česar je bila raven potrošnje Unije v navedenem letu izredno nizka. Vendar so se med letom 2009 in OP razmere na trgu izboljšale, kot je prikazano v spodnji preglednici, in potrošnja Unije se je povečala za 50 %.
2009
2010
2011
OP
Potrošnja (v tonah)
131 436
187 280
196 476
197 327
Indeks (2009 = 100)
100
142
149
150
Vir:
Eurostat, pritožba in izpolnjeni vprašalniki
5.2 Uvoz iz zadevne države v Unijo
5.2.1 Obseg in tržni delež zadevnega uvoza
(69)
Ugotovljeno je bilo, da se je v obravnavanem obdobju dampinški uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo v smislu obsega in tržnega deleža razvijal na naslednji način:
2009
2010
2011
OP
Obseg
16 847
29 053
36 720
35 398
Indeks (2009 = 100)
100
172
218
210
Tržni delež
12,8
15,5
18,7
17,9
Indeks (2009 = 100)
100
121
146
140
Vir:
Eurostat, pritožba in izpolnjeni vprašalniki
(70)
Obseg uvoza iz Indije se je v obravnavanem obdobju znatno povečal, in sicer za 110 %. Povečanje je bilo zlasti opazno med letoma 2009 in 2010, ko se je uvoz iz Indije povečal za 72 %, potrošnja Unije pa za 42 %. Čeprav se je potrošnja med letom 2010 in OP povečala le za 5 %, pa se je obseg uvoza iz Indije v istem obdobju še naprej močno povečeval, in sicer za 22 %.
(71)
Tržni delež dampinškega uvoza iz Indije se je v obravnavanem obdobju močno povečal, in sicer za 40 %.
5.2.2 Cene uvoza in nelojalno nižanje prodajnih cen
(72)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 22, je ena stran izrazila zaskrbljenost glede dejstva, da protidampinški vprašalnik ni dopuščal možnosti razlikovanja zlasti nekaterih vrst zadevnega izdelka, ki so po njenem mnenju drugačne.
(73)
Ta težava je bila v vprašalniku rešena z razširitvijo t. i. kontrolnih številk izdelka, da bi se jasno opredelile ustrezne vrste v preiskavi, zlasti za izvedbo primerjave cen. V tej fazi je preiskava pokazala, da so proizvajalci izvozniki iz Indije izvažali le omejene količine teh visokotehnoloških vrst. Ne glede na to je treba poudariti, da so spremembe kontrolnih številk izdelka zagotovile neposredno primerjavo cen nekaterih vrst izdelkov s cenami podobnih vrst izdelka.
(74)
Spodnja preglednica prikazuje povprečno ceno dampinškega uvoza:
2009
2010
2011
OP
Povprečna cena (v EUR/tono)
2 372
2 801
3 246
3 196
Indeks (2009 = 100)
100
118
137
135
Vir:
Eurostat in izpolnjeni vprašalniki
(75)
Povprečne cene uvoza iz Indije so se v obravnavanem obdobju povečale za 35 %, vendar so v istem obdobju ostale nižje od prodajnih cen industrije Unije (glej uvodno izjavo 93). To pojasnjuje porast obsega uvoza in znatno povečanje tržnega deleža izvoznikov iz Indije za 40 % v istem obdobju.
(76)
Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP so se tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za dampinško uvožene vrste izdelka vzorčenih proizvajalcev iz Indije, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenimi na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za stroške po uvozu.
(77)
Rezultat primerjave, izražen kot odstotek prihodka od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v OP, je pokazal 15-odstotno tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države na trg Unije. Dejstvo, da so bile cene dampinškega uvoza v obravnavanem obdobju nižje v primerjavi s cenami proizvajalcev Unije, pojasnjuje znatno povečanje obsega uvoza iz Indije in njegovega tržnega deleža med letom 2009 in OP.
5.3 Gospodarski položaj industrije Unije
5.3.1 Uvodne ugotovitve
(78)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev vpliva dampinškega uvoza iz Indije na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(79)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 14, je bilo vzorčenje uporabljeno za pregled morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(80)
Komisija je za namene analize škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. V zvezi s tem se gospodarski položaj industrije Unije oceni na podlagi (a) makroekonomskih kazalnikov, in sicer kazalnikov, kot so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež in rast, zaposlenost, produktivnost, višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga, za katere so bili podatki zbrani na ravni celotne industrije Unije, in na podlagi (b) mikroekonomskih kazalnikov, in sicer kazalnikov, kot so povprečna cena na enoto, stroški na enoto, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala, zaloge in stroški dela, za katere so bili podatki zbrani na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije.
(81)
Omeniti je treba, da so se za določitev makroekonomskih kazalnikov in zlasti podatkov, ki se nanašajo na nevzorčene proizvajalce Unije, uporabile vse razpoložljive informacije o industriji Unije, vključno z informacijami iz pritožbe, podatki, ki so jih sporočili proizvajalci Unije pred začetkom preiskave in po njem, in izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(82)
Mikroekonomski kazalniki so bili določeni na podlagi informacij, ki so jih v izpolnjenih vprašalnikih sporočili vzorčeni proizvajalci Unije.
5.3.2 Makroekonomski kazalniki
(a) Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(83)
Trendi proizvodnje Unije, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju razvijali na naslednji način:
2009
2010
2011
OP
Obseg proizvodnje (v tonah)
105 646
140 363
138 795
139 141
Indeks (2009 = 100)
100
133
131
132
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
244 236
246 324
245 922
246 599
Indeks (2009 = 100)
100
101
101
101
Izkoriščenost zmogljivosti (v %)
43
57
56
56
Indeks (2009 = 100)
100
132
130
130
Vir:
pritožba in izpolnjeni vprašalniki
(84)
Proizvodnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 32 %, kar je v določeni meri posledica pozitivnega razvoja potrošnje. Toda obseg proizvodnje se med letom 2010 in OP ni spremenil.
(85)
Medtem ko se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju izboljšala in povečala za 13 odstotnih točk, je proizvodna zmogljivost v obravnavanem obdobju v osnovi ostala stabilna.
(b) Obseg prodaje, tržni delež in rast
(86)
Trendi v zvezi z obsegom prodaje, tržnim deležem in rastjo so se v obravnavanem obdobju razvijali na naslednji način:
2009
2010
2011
OP
Obseg prodaje (v tonah)
88 796
124 641
124 007
124 217
Indeks (2009 = 100)
100
140
140
140
Tržni delež (%)
67,6
66,6
63,1
62,9
Indeks (2009 = 100)
100
98
93
93
Vir:
pritožba in izpolnjeni vprašalniki
(87)
Po znatnem povečanju med letoma 2009 in 2010 zaradi povečane potrošnje se je obseg prodaje nepovezanim strankam upočasnil in nanj ni pozitivno vplivalo nadaljnje povečanje povpraševanja (4,9 % med letoma 2010 in 2011). To se kaže tudi v trendu povečevanja končnih zalog, ki so se v obravnavanem obdobju na splošno povečale za 41 %, kot je prikazano v uvodni izjavi 100.
(88)
Poleg tega se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 4,7 odstotne točke kljub stalnemu povečevanju potrošnje, ki se je povečala za 50 %.
(89)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 68, se je potrošnja Unije med letom 2009 in OP povečala za 50 %, medtem ko se je obseg dampinškega uvoza v istem obdobju znatno povečal, in sicer za 110 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 70. Rast trga Unije je med letom 2009 in OP torej deloma absorbiral dampinški uvoz, medtem ko se je prodaja industrije Unije na trgu Unije v istem obdobju povečala za 40 %. To kaže, da industrija Unije zaradi vedno večjega tržnega deleža dampinškega uvoza ni mogla v celoti izkoristiti rasti potrošnje Unije.
(c) Zaposlenost in produktivnost
(90)
Kljub težkemu finančnemu položaju, ki je opisan v uvodnih izjavah 94-99, je zaposlenost v industriji Unije v obravnavanem obdobju ostala relativno stabilna. Produktivnost, merjena kot proizvodnja v tonah na zaposlenega na leto, se je glede na povečan obseg proizvodnje (glej uvodno izjavo 84) v istem obdobju povečala za 30 %, kar nakazuje, da si je industrija Unije močno prizadevala izboljšati svojo učinkovitost.
2009
2010
2011
OP
Število zaposlenih oseb
1 726
1 687
1 729
1 747
Indeks (2009 = 100)
100
98
100
101
Produktivnost (enota/zaposleni)
61
83
80
80
Indeks (2009 = 100)
100
136
131
130
Vir:
pritožba in izpolnjeni vprašalniki
(d) Višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga
(91)
Stopnje dampinga treh od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz Indije presegajo raven de minimis (glej uvodno izjavo 62). Glede na sektor zadevnega izdelka, obseg, tržni delež in cene dampinškega uvoza iz Indije, ki so obravnavani zgoraj, učinka dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.
(92)
Spomniti je treba, da so bili leta 1999 uvedeni protidampinški in protisubvencijski ukrepi (4) za zadevni izdelek. Vendar pa zaradi časovne razlike med iztekom ukrepov, uvedenih leta 1999, in sedanjo preiskavo ni razpoložljivih podatkov za oceno učinka preteklega dampinga. V preiskavi vsekakor ni bilo odkritih nikakršnih dokazov, da industrija še vedno okreva od preteklih dampinških praks.
5.3.3 Mikroekonomski kazalniki
(a) Povprečne prodajne cene na enoto na trgu Unije in proizvodni stroški na enoto
(93)
Povprečna prodajna cena vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju povišala za 34 %. Povečanje kaže na splošno povišanje stroškov surovin, s katerim se je industrija soočala v istem obdobju. Proizvajalci Unije so lahko leta 2011 in v OP samo zmerno povišali cene, da bi pokrili vedno večje proizvodne stroške, in sicer ravno dovolj, da je njihova dobičkonosnost leta 2011 ostala nekoliko višja od 1 %, v OP pa na ravni praga dobička. Torej, kot kažejo številke v zgornji preglednici, industrija Unije tudi z znatnim povišanjem prodajne cene ni dosegla ustrezne ravni dobička.
2009
2010
2011
OP
Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji za nepovezane stranke
2 988
3 833
4 185
4 018
Indeks (2009 = 100)
100
128
140
134
Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono)
3 542
3 931
4 127
4 011
Indeks (2009 = 100)
100
111
117
113
Vir:
izpolnjeni vprašalniki
(b) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(94)
Denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije ter njihova zmožnost zbiranja kapitala so se v obravnavanem obdobju razvijali na naslednji način:
2009
2010
2011
OP
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)
-18,5
-2,6
1,4
0,2
Denarni tok (v EUR)
-19 790 367
- 226 207
7 778 576
5 096 869
Naložbe (v EUR)
4 653 604
8 436 096
4 552 443
4 156 522
Indeks (2009 = 100)
100
181
98
89
Donosnost naložb (v %)
-68,8
-11,2
6,7
0,8
Vir:
izpolnjeni vprašalniki
(95)
Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije je bila določena tako, da se je neto dobiček pred obdavčitvijo od prodaje podobnega izdelka nepovezanim strankam izrazil kot odstotek ustreznih prihodkov od prodaje. Vzorčeni proizvajalci Unije so leta 2009 ustvarjali izgubo, vendar so leta 2010 začeli okrevati zaradi 50-odstotnega povečanja potrošnje, ki je opisano v uvodni izjavi 68. Toda stopnje dobička so bile pri 0,2 % še vedno precej nižje od primerne stopnje dobička v jeklarskem sektorju, čeprav se je dobičkonosnost nekoliko povečala. Stopnja ciljnega dobička je bila res začasno določena na 5 %, ker se šteje, da to ustreza stopnji, ki bi jo industrija te vrste v sektorju preiskovanega izdelka lahko dosegla s prodajo podobnega izdelka v Uniji v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza, kot je navedla industrija Unije. Poleg tega je teh 5 % stopnja dobička pred odbitkom davka, ki se je obravnavala kot ustrezna minimalna stopnja v drugih preiskavah podobnih izdelkov v istem sektorju.
(96)
Proizvajalci Unije so v OP dosegli prag dobička, toda zaradi cenovnega pritiska, ki ga je povzročil dampinški uvoz, cen niso mogli uskladiti s stroški in zato niso dosegli zadovoljivih rezultatov. Ta položaj je pojasnjen tudi z dejstvom, da se izdelek iz preiskave obravnava kot osnovni izdelek, zato so cene glavni dejavnik, ki vpliva na izbiro strank.
(97)
Denarni tok, to je sposobnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, ki je bil izračunan na podlagi poslovanja, je bil negativen do leta 2010. Čeprav se je leta 2011 izboljšal, se je med letom 2011 in OP zmanjšal za 34 %.
(98)
Razvoj dobičkonosnosti in denarnega toka je v obravnavanem obdobju omejil zmožnost vzorčenih proizvajalcev Unije za vlaganje v svoje dejavnosti in ogrozil njihov razvoj. Zato je bila zmožnost zbiranja kapitala in kritja stroškov proizvajalcev Unije omejena. Čeprav je vzorčenim proizvajalcem Unije v letu 2010 uspelo izvesti nekaj naložb, povezanih s podobnim izdelkom, se je obseg teh pozneje zmanjšal, zlasti v OP, ko se je zmanjšal za 51 % v primerjavi z ravnjo iz leta 2010. Poleg tega, čeprav je donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotku neto knjigovodske vrednosti naložb, leta 2011 postala pozitivna, se je v OP občutno zmanjšala, in sicer za 5,9 odstotne točke, s tem pa je dosegla nizko raven 0,8 %.
(99)
Glede na zgoraj navedeno je mogoče sklepati, da je finančna uspešnost vzorčenih proizvajalcev Unije v OP ostala nekoliko negotova.
(c) Zaloge
(100)
Raven zalog vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 41 %, to povečanje pa je sovpadlo z izgubo tržnega deleža, zlasti v OP.
2009
2010
2011
OP
Končne zaloge (v tonah)
4 395
5 289
5 469
6 214
Indeks (2009 = 100)
100
120
124
141
Vir:
izpolnjeni vprašalniki
(d) Stroški dela
(101)
Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju skromno povečali, zato niso odločilen dejavnik pri povečanju stroškov proizvodnje.
2009
2010
2011
OP
Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)
52 356
57 182
55 907
54 509
Indeks (2009 = 100)
100
109
107
104
Vir:
izpolnjeni vprašalniki
5.4 Sklepna ugotovitev o škodi
(102)
Preiskava je pokazala, da industrija Unije ni v celoti izkoristila povečanja potrošnje v obravnavanem obdobju in zlasti v OP. Večina kazalnikov škode v zvezi z industrijo Unije se je sprva, tj. med letoma 2009 in 2010, precej izboljšala, toda pozneje je njen gospodarski položaj stagniral ali se celo poslabšal.
(103)
Nekateri kazalniki, kot sta proizvodnja in obseg prodaje industrije Unije, so se v času razcveta trga med letoma 2009 in 2010 res znatno povečali, toda od leta 2010 naprej so zabeležili upočasnitev. Ta položaj se je pojavil kljub nadaljnjemu povečanju potrošnje.
(104)
Poleg tega je cenovni pritisk, ki je prevladoval na trgu Unije zlasti v OP, resno vplival na kazalnike škode v zvezi s finančno uspešnostjo industrije Unije, kot so denarni tok, naložbe in dobičkonosnost. Industrija Unije ni mogla dovolj zvišati svojih cen, da bi pokrila proizvodne stroške med letoma 2009 in 2010. Dobičkonosnost se je med letoma 2009 in 2011 izboljšala in je leta 2011 ustvarila majhen dobiček v višini 1,4 %; v OP pa se je začela spet slabšati in je dosegla le prag dobička. To pomeni, da je bila oslabljena tudi zmožnost industrije Unije za zbiranje kapitala in okrevanje.
(105)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
6. VZROČNOST
6.1 Uvod
(106)
Komisija je v skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz Indije industriji Unije povzročil tolikšno škodo, da se šteje za znatno. Poleg dampinškega uvoza so bili proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije, in sicer zaradi zagotovitve, da morebitna škoda, ki bi jo povzročili ti drugi dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.
6.2 Učinek dampinškega uvoza
(107)
Preiskava je pokazala, da se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju povečala za 50 % in da se je istočasno obseg uvoza iz Indije več kot podvojil. Po drugi strani je povečanje dampinškega uvoza sovpadlo z upočasnjeno rastjo obsega prodaje industrije Unije nepovezanim strankam med letom 2010 in OP.
(108)
V zvezi s cenovnim pritiskom, ki je v obravnavanem obdobju prevladoval na trgu Unije, je bilo ugotovljeno, da so povprečne cene uvoza iz Indije v celem obdobju ostale nižje od povprečnih prodajnih cen industrije Unije. Dampinški uvoz iz Indije je v OP nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za povprečno 15 % in tako povečal svoj tržni delež za 40 % med letom 2009 in OP, medtem ko se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za 4,7 odstotne točke (s 67,6 % leta 2009 na 62,9 % v OP). Izguba tržnega deleža kaže, da je industrija Unije lahko samo v omejenem obsegu izkoristila povečano potrošnjo.
(109)
Industrija Unije je zaradi naraščajočih proizvodnih stroškov poskušala zvišati ceno na enoto za nepovezane stranke, kot je prikazano v uvodni izjavi 93. Vendar zaradi cenovnega pritiska, ki ga je povzročil vse večji obseg dampinškega uvoza iz Indije, kot je navedeno zgoraj, zvišanje cen ni zadostovalo za pokritje naraščajočih stroškov, zato industrija Unije ni mogla doseči zadovoljive ravni dobička, ki se lahko šteje za nujno za to industrijo.
(110)
Glede na navedeno je bilo ugotovljeno, da je povečanje dampinškega uvoza iz Indije po cenah, ki so stalno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, odločilno prispevalo k povzročitvi znatne škode za industrijo Unije.
6.3 Učinek drugih dejavnikov
6.3.1 Uvoz iz tretjih držav
Država
2009
2010
2011
OP
Ljudska republika Kitajska (LRK)
Obseg (v tonah)
8 129
10 853
14 360
16 403
Indeks (2009 = 100)
100
134
177
202
Tržni delež (%)
6,2
5,8
7,3
8,3
Indeks (2009 = 100)
100
94
118
134
Povprečna cena
1 914
2 607
2 835
2 508
Indeks (2009 = 100)
100
136
148
131
Švica
Obseg (v tonah)
8 094
10 700
9 187
9 115
Indeks (2009 = 100)
100
132
113
113
Tržni delež (%)
6,2
5,7
4,7
4,6
Indeks (2009 = 100)
100
93
75
75
Povprečna cena
3 423
4 063
4 475
4 360
Indeks (2009 = 100)
100
119
131
127
Republika Koreja
Obseg (v tonah)
4 900
6 775
6 355
6 266
Indeks (2009 = 100)
100
138
130
128
Tržni delež (%)
3,7
3,6
3,2
3,2
Indeks (2009 = 100)
100
97
87
85
Povprečna cena
3 717
4 165
4 761
4 627
Indeks (2009 = 100)
100
112
128
124
Skupno vse tretje države, razen Indije
Obseg (v tonah)
25 793
33 586
35 749
37 712
Indeks (2009 = 100)
100
130
139
146
Tržni delež (%)
19,6
17,9
18,2
19,1
Indeks (2009 = 100)
100
91
93
97
Povprečna cena
3 609
4 214
4 748
4 483
Indeks (2009 = 100)
100
117
132
124
(111)
Poleg dampinškega uvoza iz Indije, ki je predstavljal 48 % celotnega uvoza na trg Unije v OP, je bilo treba v zvezi z vzročno zvezo proučiti tudi druge vire uvoza, vključno z Ljudsko republiko Kitajsko, Korejo in Švico.
(112)
Preiskava je pokazala, da so povprečne prodajne cene proizvajalcev izvoznikov iz Koreje in Švice v obravnavanem obdobju in zlasti v OP ostale nad prodajnimi cenami proizvajalcev izvoznikov iz Indije in industrije Unije. Poleg tega se je tržni delež teh dveh držav v OP zmanjšal za 0,5 oziroma 1,6 odstotne točke.
(113)
Povprečna cena uvoza iz Ljudske republike Kitajske je bila nižja od ravni cen industrije Unije, tržni delež navedene države pa je v obravnavanem obdobju naraščal. Vendar pa je preiskava pokazala, da je bil nabor izdelkov, uvoženih iz Kitajske, drugačen in da kitajski izdelki niso neposredno konkurenčni izdelkom industrije Unije ali izdelkom s poreklom iz Indije. Zato se je štelo, da izvoz iz Kitajske ne more znatno vplivati na osnovne vrste izdelkov, ki jih prodaja industrija Unije na trgu Unije. Torej je bil morebiten učinek uvoza iz Kitajske na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, minimalen.
(114)
Vseeno je proizvajalec izvoznik trdil, da bi bilo treba uvoz žic iz nerjavnega jekla iz Ljudske republike Kitajske, Republike Koreje in Švice vključiti v obseg te preiskave.
(115)
Poleg navedenih dejstev in premislekov je treba opozoriti, da v začetni fazi in vse do zdaj ni bilo dokazov o dampingu, škodi ali vzročni zvezi, ki bi utemeljili začetek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom iz navedenih držav. Tudi če bi obstajali dokazi, ki bi utemeljili preiskavo uvoza iz drugih držav, razlika v obravnavi, tj. začetek protidampinškega postopka samo proti uvozu iz Indije, ne bi pomenila diskriminacije. Zato trditev, da bi bilo treba te države vključiti v obseg preiskave, ni utemeljena in jo je treba zavrniti.
(116)
Na podlagi navedenega se sklene, da izvoz iz tretjih držav ni znatno prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
6.3.2 Izvoz industrije Unije
(117)
Celotni obseg izvoza zadevnega izdelka industrije Unije je predstavljal 8,5 % celotne proizvodnje v OP. To sliko kaže izvoz nepovezanim strankam s strani vzorčenih proizvajalcev Unije, katerih izvoz je predstavljal 7 % proizvodnje v OP, cene pa so bile 36 % višje kot cene na trgu EU v istem obdobju. Na podlagi tega se lahko sklene, da izvozna dejavnost industrije Unije ni mogla biti morebitni vzrok za znatno škodo.
6.3.3 Gospodarska kriza in cene surovin
(118)
Kot je omenjeno v uvodni izjavi 68, je bila potrošnja v letu 2009 posebej nizka zaradi izredno visokih ravni cene niklja in učinkov gospodarske krize. Te razmere vsekakor pojasnjujejo posebno slab finančni položaj industrije Unije leta 2009. Vendar je treba omeniti, da se v razmerah naraščajoče potrošnje od leta 2010 naprej uspešnost nizkocenovnega dampinškega uvoza povsem razlikuje od uspešnosti industrije Unije.
(119)
Preiskava je pokazala, da industrija Unije tudi med splošnim gospodarskim okrevanjem ni mogla izkoristiti naraščajoče potrošnje in da se je njen tržni delež manjšal v celotnem obravnavanem obdobju, medtem ko se je tržni delež dampinškega izvoza iz Indije povečal.
(120)
Zato, čeprav sta gospodarska kriza in zvišanje cen surovin morda pripomogla k slabi uspešnosti industrije Unije, na splošno ni mogoče šteti, da je njun učinek prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je industrija Unije utrpela v OP.
6.4 Sklepna ugotovitev o vzročni zvezi
(121)
Dokazano je bilo, da sta se obseg in tržni delež dampinškega uvoza iz Indije v obravnavanem obdobju bistveno povečala (za 110 % oziroma 40 %). Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je ta uvoz stalno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije, zlasti pa v OP (povprečno za 15 %).
(122)
To povečanje obsega in tržnega deleža dampinškega uvoza iz Indije je sovpadlo s počasnim razvojem finančnega položaja industrije Unije zlasti od leta 2010 naprej. Zato industrija Unije kljub okrevanju potrošnje povečanja proizvodnih stroškov ni mogla na zadovoljivi ravni prenesti na svoje stranke, posledično pa so finančni kazalniki, kot so dobičkonosnost, denarni tok in naložbe, ostali na nizki ravni.
(123)
Preiskava drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko škodovali industriji Unije, je pokazala, da ti dejavniki niso bili takšni, da bi prekinili vzročno zvezo, vzpostavljeno med dampinškim uvozom iz Indije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(124)
Na podlagi navedene analize, pri kateri so bili vsi znani dejavniki, ki vplivajo na položaj industrije Unije, prepoznani in ločeni od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno ugotovi, da je dampinški uvoz iz Indije povzročil industriji Unije znatno škodo v smislu člena 3(6) osnovne uredbe.
7. INTERES UNIJE
7.1 Splošni premisleki
(125)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučevalo, ali kljub začasni ugotovitvi škodljivega dampinga obstajajo utemeljeni razlogi za sklep, da sprejetje ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.
7.2 Interes industrije Unije
(126)
Industrija Unije vključuje 27 znanih proizvajalcev, ki predstavljajo celotno proizvodnjo podobnega izdelka v Uniji. Proizvajalci so v različnih državah članicah Unije in so v OP neposredno zaposlovali 1 747 ljudi v zvezi s podobnim izdelkom.
(127)
Eden od proizvajalcev Unije, ki predstavlja razmeroma majhen delež proizvodnje Unije in ima povezano družbo v Indiji, je nasprotoval začetku preiskave. Kot je navedeno v uvodni izjavi 22 je trdil tudi, da visokotehnološki izdelki ne bi smeli biti zajeti in da uvedba enakih ukrepov za to vrsto izdelka ni v interesu Unije.
(128)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 72, se je ta težava v vprašalniku rešila z razširitvijo kontrolnih številk izdelka, s čimer so se jasno opredelile zadevne vrste v preiskavi. Vendar je preiskava v tej fazi pokazala, da preiskava zajema visokotehnološke izdelke in da proizvajalci izvozniki iz Indije izvažajo le omejene količine te vrste izdelkov. Zato se pomisleki, ki jih je izrazil ta proizvajalec, niso šteli za utemeljene, njegove trditve pa so bile zavrnjene.
(129)
Ugotovljeno je bilo, da je industrija Unije zaradi dampinškega uvoza iz Indije utrpela znatno škodo. Spomniti je treba, da industrija Unije ni mogla v celoti izkoristiti naraščajoče potrošnje in da je finančni položaj industrije Unije ostal negotov.
(130)
Pričakuje se, da se bodo z uvedbo protidampinških dajatev znova vzpostavili pravični pogoji trgovanja na trgu Unije, kar bo industriji Unije omogočilo uskladitev cen podobnega izdelka s proizvodnimi stroški.
(131)
Pričakuje se lahko tudi, da se bo z uvedbo ukrepov industriji Unije omogočila povrnitev vsaj dela tržnega deleža, ki ga je izgubila v obravnavanem obdobju, kar bi pozitivno vplivalo na njeno dobičkonosnost in splošni finančni položaj. Uvedba ukrepov bi industriji omogočila, da ohrani in nadalje razvija svoja prizadevanja za stroškovno učinkovitost.
(132)
Če se ukrepi ne uvedejo, je pričakovati nadaljnje izgube tržnega deleža, dobičkonosnost industrije Unije pa bi se poslabšala.
(133)
Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba protidampinških ukrepov za uvoz iz Indije v interesu industrije Unije.
7.3 Interes uporabnikov
(134)
Vprašalniki so bili poslani devetim uporabnikom v Uniji. Samo trije so predložili izpolnjene vprašalnike, kar pomeni približno 6 % celotnega uvoza zadevnega izdelka iz Indije v OP. Delujejo v sektorjih, povezanih s predelavo hrane, vključno s komercialnimi kuhinjami, pripravo in dostavo hrane in gospodinjskimi aparati, ter v avtomobilski industriji.
(135)
V povprečju so nakupi izdelkov iz Indije predstavljali približno 67 % njihovih celotnih nakupov zadevnega izdelka, le za enega od uporabnikov pa je bila Indija edini vir dobave. V OP je povprečni delež prometa, ki vključuje zadevni izdelek, predstavljal 54 % njihovega celotnega prometa.
(136)
Preiskava je pokazala, da je bila povprečna dobičkonosnost vseh sodelujočih uporabnikov v sektorjih, ki uporabljajo zadevni izdelek, v OP nad 9-odstotnim dobičkom od prometa.
(137)
Verjeten učinek predlaganih ukrepov je bil ocenjen na podlagi izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili uporabniki, in celotnega trga Unije za zadevni in podobni izdelek. Ob predpostavki najslabšega možnega primera za trg Unije, tj. da povišanja cen ne bo mogoče prenesti na distribucijsko verigo in da bodo uporabniki še naprej kupovali izdelke iz Indije v enakih količinah kot prej, bi učinek dajatve na dobičkonosnost uporabnikov pomenil zmanjšanje za približno 1,2 odstotne točke.
(138)
Opozoriti je treba, da je imel eden od uporabnikov nevtralno stališče glede preiskave, saj meni, da uvedba ukrepov ne bo znatno vplivala na tržne cene, saj bi morebitno povišanje cen absorbirali distributerji.
(139)
Drug uporabnik je izrazil zaskrbljenost, da bodo ukrepi, če bodo uvedeni, vplivali tudi na nekatere vrste izdelkov, ki se v Uniji ne proizvajajo več. Vendar je preiskava pokazala, da se vrste izdelkov, ki jih je navedel zadevni uporabnik, v Uniji še vedno proizvajajo in da povpraševanje po navedenih vrstah nerjavnega jekla ni veliko. Poleg tega je treba opozoriti, da proizvajalci Unije v obravnavanem obdobju niso proizvajali s polno zmogljivostjo in da bi se torej v primeru, da bi se povpraševanje povečalo, lahko ustrezno povečala tudi proizvodnja.
(140)
Treba je poudariti, da bi lahko uporabniki, kar zadeva kakovost ali ceno izdelka, enostavno zamenjali svoje vire dobave, ker je zadevni izdelek standardiziran v smislu sektorja in uporabe. Uvedba ukrepov ne sme izključevati možnosti uvoza zadevnega izdelka iz drugih držav in celo iz Indije, potem ko bodo odpravljeni učinki, ki zaradi dampinga izkrivljajo trgovino.
(141)
Ob upoštevanju navedenega, tudi če obstaja verjetnost, da bodo ukrepi za uvoz iz Indije na nekatere uporabnike vplivali bolj negativno kot na druge, se šteje, da je splošni učinek na uporabnike omejen.
7.4 Interes uvoznikov
(142)
Sodelovanje nepovezanih uvoznikov je bilo omejeno. Devet uvoznikov je predložilo informacije za vzorčenje, toda sodeloval je le eden. Ta družba je predstavljala približno 7 % skupnega uvoza iz Indije v OP. Družba nasprotuje uvedbi ukrepov, saj je Indija njen daleč najpomembnejši dobavitelj. Čeprav bi imela uvedba ukrepov negativen učinek na dobičkonosnost družbe uvoznice, ker bi imela tako višje stroške, bi morala biti družba sposobna prenesti vsaj del povišanja stroškov na svoje stranke.
(143)
Poleg tega bi se uvozniki lahko preusmerili na druge vire, vključno z industrijo Unije in drugimi državami izvoznicami.
(144)
Na podlagi tega se začasno sklene, da uvedba protidampinških ukrepov ne bo bistveno negativno vplivala na interes uvoznikov.
7.5 Sklepna ugotovitev o interesu Unije
(145)
Glede na navedeno se začasno sklene, da na podlagi informacij v zvezi z interesom Unije na splošno ni utemeljenih razlogov proti uvedbi ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz Indije.
(146)
Poleg tega se ob upoštevanju splošnega učinka protidampinških ukrepov na trg Unije zdi, da pozitivni učinki, zlasti na industrijo Unije, prevladajo nad morebitnimi negativnimi učinki na druge interesne skupine, ki so bolj omejene.
8. PREDLOG ZAČASNIH PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV
(147)
Glede na sklepne ugotovitve o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, s katerimi se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
8.1 Stopnja odprave škode
(148)
Za določitev ravni teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene stopnje dampinga in znesek dajatve, potreben za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(149)
Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je upoštevalo, da bi moral vsak morebiten ukrep omogočiti industriji Unije, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga industrija te vrste v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka v Uniji lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez dampinškega uvoza.
(150)
Zato je bila stopnja odprave škode izračunana na podlagi primerjave tehtane povprečne cene dampinškega uvoza, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja cen iz uvodne izjave 77, in neškodljive cene industrije Unije za podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila določena tako, da se je proizvodnim stroškom prištela razumna stopnja dobička. Stopnja ciljnega dobička je bila začasno določena na 5 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 95.
(151)
Vse razlike, ki so bile posledica te primerjave, so bile nato izražene kot odstotek povprečne celotne uvozne cene CIF; glej uvodno izjavo 154.
8.2 Začasni ukrepi
(152)
Glede na navedeno se šteje, da je treba v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe začasne protidampinške dajatve uvesti za uvoz nekaterih žic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije na ravni nižjih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.
(153)
Kar zadeva vzporedno protisubvencijsko preiskavo v skladu s členom 14(1) osnovne uredbe in z drugim pododstavkom člena 24(1) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (5), za noben izdelek ne smejo hkrati veljati protidampinške in izravnalne dajatve za obravnavanje enih in istih razmer, ki izhajajo iz dampinga ali iz izvoznega subvencioniranja. Vse subvencijske sheme, obravnavane v začasni protisubvencijski uredbi (6), se nanašajo na izvozno subvencioniranje. Ustrezne stopnje začasnih protidampinških dajatev zadevnih sodelujočih proizvajalcev se zato ustrezno prilagodijo.
(154)
Na podlagi navedenega so bile začasne stopnje protidampinških dajatev določene s primerjavo med stopnjami škode, stopnjami dampinga in stopnjami izravnalnih dajatev. V skladu s tem so predlagane protidampinške dajatve naslednje:
(v %)
Družba
Stopnja škode
Stopnja dampinga
Stopnja izravnalne dajatve
Stopnja začasne protidampinške dajatve
Rajaraatna Metal Industries
17,2
32,3
4,3
12,9
Skupina Venus
26,1
30,4
3,2
22,9
Viraj Profiles
32,1
24,4
0,0
24,4
Sodelujoče nevzorčene družbe
24,0
28,0
3,8
20,2
Vse druge družbe
32,1
32,3
4,3
27,8
(155)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato izražajo stanje, v kakršnem so bile te družbe med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se torej uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Indije, ki ga proizvajajo te družbe, torej posebej navedeni pravni subjekti. Uvoženi zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, te stopnje ne morejo uporabljati in za njih velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(156)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena podjetja ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se nemudoma naslovi na Komisijo (7) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se ta uredba ustrezno spremeni s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.
(157)
Za zagotovitev ustreznega uveljavljanja protidampinške dajatve je treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.
9. KONČNA DOLOČBA
(158)
V interesu dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba navesti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo protidampinških dajatev za namene te uredbe začasne in se lahko za kakršno koli dokončno ugotovitev ponovno proučijo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz žice iz nerjavnega jekla, ki vsebuje:
-
2,5 mas. % ali več niklja, razen žice, ki vsebuje 28 mas. % ali več, vendar ne več kot 31 mas. % niklja in 20 mas. % ali več, vendar ne več kot 22 mas. % kroma;
-
manj kot 2,5 mas. % niklja, razen žice, ki vsebuje 13 mas. % ali več, vendar ne več kot 25 mas. % kroma in 3,5 mas. % ali več, vendar ne več kot 6 mas. % aluminija,
trenutno uvrščene pod oznaki KN 7223 00 19 in 7223 00 99 in s poreklom iz Indije.
2. Stopnje začasne protidampinške dajatve, veljavne za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo navedene družbe, je naslednja:
Družba
Dajatev (%)
Dodatna oznaka TARIC
Raajratna, Metal Industries, Ahmedabad, Gudžarat
12,9
B775
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharaštra
22,9
B776
Precision Metals, Mumbai, Maharaštra
22,9
B777
Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharaštra
22,9
B778
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharaštra
22,9
B779
Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane, Maharaštra
24,4
B780
Družbe s seznama v Prilogi
20,2
B781
Vse druge družbe
27,8
B999
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
1. Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje poglavitnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
2. V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe o uporabi te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 3. maja 2013