NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1143/2013
ze dne 13. listopadu 2013,
kterým se mění nařízení (EU) č. 1031/2010 o harmonogramu, správě a jiných aspektech dražeb povolenek na emise skleníkových plynů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství, zejména s cílem uvést na seznam dražební platformu, kterou jmenuje Německo
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (1), a zejména na čl. 3d odst. 3 a čl. 10 odst. 4 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Členské státy, které se neúčastní společného postupu podle čl. 26 odst. 1 a 2 nařízení Komise (EU) č. 1031/2010 ze dne 12. listopadu 2010 o harmonogramu, správě a jiných aspektech dražeb povolenek na emise skleníkových plynů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství (2), mohou jmenovat své vlastní dražební platformy pro dražbu svého podílu objemu povolenek, na které se vztahuje kapitola II a III směrnice 2003/87/ES. Podle čl. 30 odst. 5 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1031/2010 je jmenování těchto dražebních platforem podmíněno uvedením příslušné dražební platformy na seznamu v příloze III uvedeného nařízení.
(2)
V souladu s čl. 30 odst. 4 nařízení (EU) č. 1031/2010 oznámilo Německo Komisi rozhodnutí neúčastnit se společného postupu podle čl. 26 odst. 1 a 2 uvedeného nařízení a jmenovat svou vlastní dražební platformu.
(3)
Dne 15. března 2013 oznámilo Německo Komisi úmysl jmenovat European Energy Exchange AG (dále jen „EEX“) dražební platformou podle čl. 30 odst. 1 nařízení (EU) č. 1031/2010.
(4)
Dne 20. března 2013 předložilo Německo oznámení Výboru pro změnu klimatu zřízenému podle článku 9 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 280/2004/ES ze dne 11. února 2004 o mechanismu monitorování emisí skleníkových plynů ve Společenství a provádění Kjótského protokolu (3).
(5)
S cílem zajistit, aby navrhované jmenování EEX dražební platformou podle čl. 30 odst. 1 nařízení (EU) č. 1031/2010 bylo slučitelné s požadavky uvedeného nařízení a bylo v souladu s cíli stanovenými v čl. 10 odst. 4 směrnice 2003/87/ES, je třeba stanovit pro EEX řadu podmínek a povinností.
(6)
V souladu s čl. 35 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 1031/2010 se vyžaduje, aby jmenovaná dražební platforma zajistila plný, náležitý a spravedlivý přístup malých a středních podniků k podávání nabídek v dražbách a přístup malých producentů emisí k podávání nabídek v dražbách. Za uvedeným účelem by EEX měla poskytnout těmto malým a středním podnikům a malým producentům emisí transparentní, úplné a aktuální informace o možnostech přístupu na dražby konané EEX pro Německo, včetně všech nezbytných praktických pokynů, jak nejlépe těchto možností využít. Tyto informace by měly být veřejně přístupné na internetových stránkách EEX. Kromě toho by EEX měla podat subjektu sledujícímu dražby, který má být jmenován podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 1031/2010, zprávu o tom, do jaké míry splnila dané požadavky, včetně hlediska geografického pokrytí, a v nejvyšší míře při tom zohlednit doporučení subjektu sledujícího dražby, aby se zajistilo splnění jejích povinností podle čl. 35 odst. 3 písm. a) a b) uvedeného nařízení.
(7)
V souladu s čl. 35 odst. 3 písm. e) nařízení (EU) č. 1031/2010 musí členské státy při jmenování dražební platformy zohlednit míru, do jaké jsou uchazeči schopni zabránit narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu včetně trhu s uhlíkem. Zejména by dražební platforma neměla mít možnost využívat smlouvy o jmenování ke zvýšení konkurenceschopnosti, pokud jde o jiné její činnosti, především pak o sekundární trh, jejž organizuje. Dražební platforma by měla uchazečům o pozici nabízejících poskytnout možnost získat povolení k podávání nabídek v dražbách, aniž by se museli stát členem burzy nebo účastníkem sekundárního trhu, jejž platforma organizuje, nebo jakýmkoli jiným obchodním místem provozovaným jí samotnou nebo jakoukoli třetí stranou.
(8)
V souladu s čl. 35 odst. 3 písm. h) nařízení (EU) č. 1031/2010 musí členské státy při jmenování dražební platformy zohlednit míru, do jaké jsou zajištěna vhodná opatření, na jejichž základě musí dražební platforma předat všechen hmotný a nehmotný majetek nezbytný ke konání dražeb jejím nástupcem. Tato opatření by měla být jasně a včas stanovena ve výstupní strategii, kterou by měl přezkoumat subjekt sledující dražby. Tuto výstupní strategii by měla vypracovat nejen EEX jmenovaná Německem, ale i všechny ostatní dražební platformy, přičemž by měly v co nejvyšší míře zohlednit stanovisko subjektu sledujícího dražby.
(9)
Vzhledem k získaným zkušenostem by měla být pozměněna ustanovení nařízení (EU) č. 1031/2010 týkající se zadávacích řízení pro jmenování dražebních platforem a subjektu sledujícího dražby, jakož i konání dražeb.
(10)
Vzhledem k tomu, že povolenky musí být dodány do pěti dnů po dražbě a vzhledem k tomu, že samotné povolenky jsou obchodovatelné, není třeba, aby byl obchodovatelný dražený produkt.
(11)
V některých případech má dražební platforma povinnost konzultovat subjekt sledující dražby. Tyto konzultace zakládají pro subjekt sledující dražby odpovědnost. S cílem zmírnit tuto odpovědnost, zejména v urgentních případech, by konzultující dražební platformě mělo být umožněno přijmout plánované opatření ještě před získáním stanoviska subjektu sledujícího dražby. Povinnost dražební platformy přihlédnout v co nejvyšší míře ke stanovisku subjektu sledujícího dražby by měla zůstat zachována.
(12)
Mělo by se rovněž přezkoumat vytváření kalendářů dražeb. Zaprvé není v praxi proveditelné ani nutné vytvářet kalendáře dražeb již v únoru nebo březnu roku předcházejícího dražbě. Zadruhé by objem dražený v dražbách pořádaných v srpnu měl být poloviční ve srovnání s objemem draženým v jiných měsících roku, čehož lze dosáhnout pořádáním menšího počtu dražeb a rovněž dražením menšího objemu povolenek. Zatřetí by článek 3d směrnice 2003/87/ES, který stanoví objemy a podíl povolenek členských států v oblasti letectví, které mají být draženy, a ustanovení nařízení (EU) č. 1031/2010 týkající se ročního objemu povolenek v oblasti letectví, které mají být draženy, měly brát v úvahu nejistoty, pokud jde o některé vlivné faktory určující tyto objemy a podíly. Kromě toho je vzhledem k nejistému výsledku mezinárodních jednání opodstatněná větší flexibilita, pokud jde o rozložení objemu povolenek v oblasti letectví, které mají být draženy, v průběhu daného kalendářního roku. Začtvrté by v případě několika po sobě následujících zrušení měly být povolenky rozloženy do většího počtu dražeb, než jsou následující čtyři plánované. A konečně by měla být doplněna ustanovení týkající se kalendáře dražeb pro dražby prostřednictvím společné dražební platformy pro členský stát, který se rozhodl nepřipojit se ke společnému postupu, který však musí využívat společnou dražební platformu, dokud nejmenuje svou vlastní. Tato ustanovení by měla odrážet možnost vytvoření kalendářů dražeb dražebními platformami jmenovanými takovými členskými státy.
(13)
Povolení k dražbám nesmí záviset na členství nebo účastnictví na sekundárním trhu organizovaném dražební platformou nebo jakémkoli jiném obchodním místě provozovaném dražební platformou nebo jakoukoli třetí stranou. Tento požadavek by měl platit pro všechny dražební platformy, nikoli jen pro dražební platformy jmenované členskými státy, které se neúčastní společného postupu zadání společných dražebních platforem.
(14)
Pokud je z nějakého důvodu hlavní přístupový prostředek k dražební platformě nepřístupný, může dražební platforma nabídnout jeden nebo více alternativních prostředků pro přístup ke svým dražbám za předpokladu, že tyto alternativní přístupové prostředky jsou bezpečné a spolehlivé a že jejich používání nevede k diskriminaci nabízejících. Aby se vyloučily veškeré nejasnosti, je třeba upřesnit, že členské státy mohou pro dražební platformu stanovit povinnost nabízet takové alternativní prostředky.
(15)
Uplatňování zákazu, jenž se vztahuje na členské státy a týká se sdělování důvěrných informací osobám vykonávajícím práci pro dražitele, by mohlo být neproveditelné nebo by mohlo mít nepříznivý dopad na účinnost práce jmenovaného dražitele nebo osob vykonávajících práci pro dražitele. Dražitelé hrají při konání dražeb pouze omezenou úlohu a existuje řada opatření ke zmírnění rizika obchodování zasvěcených osob, včetně opatření vztahujících se na případy, v nichž by dražitel nebo osoby vykonávající práci pro dražitele mohli mít přístup k důvěrným informacím. V této souvislosti je úplný zákaz nepřiměřený. Členské státy by však přesto měly mít povinnost zajistit, aby jmenovaný dražitel měl k dispozici vhodná opatření k zamezení obchodování zasvěcených osob předtím, než tyto důvěrné informace poskytnou.
(16)
Oznámení členským státem, který se neúčastní společného postupu zadání společných dražebních platforem, týkající se platformy, kterou zamýšlí jmenovat, nemůže obsahovat úplný kalendář dražeb, mělo by však obsahovat informace potřebné pro koordinaci kalendářů dražeb později.
(17)
Pro účely přezkumu nařízení (EU) č. 1031/2010 by měla být využita zpráva subjektu sledujícího dražby týkající se dražby plánované na rok 2014, jejíž vydání se očekává na začátku následujícího roku.
(18)
Nařízení (EU) č. 1031/2010 stanoví, že dražební platforma musí být regulovaným trhem. S cílem využít relevantních zkušeností a odborných znalostí a zmírnit rizika související s prováděním dražeb je vhodné upřesnit, že by se mělo jednat o regulovaný trh, jehož organizátor organizuje trh s povolenkami nebo deriváty povolenek.
(19)
Vzhledem k tomu, že náklady na subjekt sledující dražby mohou být hrazeny z výnosů z dražeb, může být pro dražební platformu žádoucí jednat jako platební agent hradící náklady na tento subjekt.
(20)
Omezené zadávací řízení pro jmenování subjektu sledujícího dražby nevyústilo v zadání zakázky, neboť v rámci tohoto společného zadávacího řízení nepodali žádost o účast žádní uchazeči. V souvislosti s novým řízením bude třeba zabývat se složitými otázkami, jako je například volba nabídkového řízení, forma zakázky a přesný popis úkolů, jejichž řešení vyžaduje čas. Nepřítomnost subjektu sledujícího dražbu nicméně nepředstavuje riziko pro konání dražeb v takovém rozsahu, že by měly být pozastaveny do doby, kdy bude tento subjekt jmenován.
(21)
Dražební platforma může povolit předkládání elektronické žádosti o povolení k podávání nabídek, ale měla by rovněž mít možnost stanovit povinnost předkládání takové žádosti v tištěné podobě.
(22)
V případě, že dražební platforma jmenovaná členským státem, který se neúčastní společného postupu pro zadání společných dražebních platforem, není schopna zajistit konání dražeb, dotčený členský stát by se měl ohledně dražby svého podílu na objemu povolenek určených k dražbě obrátit na společnou dražební platformu. Je třeba uvést, že ujednání mezi společnou dražební platformou a dražiteli jmenovanými těmito členskými státy je třeba přijmout bezprostředně před zahájením dražby na společné dražební platformě, ne však dříve.
(23)
Všechny dražební platformy by měly určit výstupní strategii a konzultovat ji se subjektem sledujícím dražby. Tato povinnost by se neměla vztahovat výhradně na dražební platformy jmenované členskými státy, které se neúčastní společného postupu ke jmenování společných dražebních platforem.
(24)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu.
(25)
Smlouva uzavřená mezi Německem a EEX jakožto prozatímní alternativní dražební platformou vyprší v prosinci 2013. S ohledem na zajištění předvídatelných a včasných dražeb EEX by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve.
(26)
Nařízení (EU) č. 1031/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 1031/2010 se mění takto:
1)
V článku 4 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Povolenky jsou nabízeny k prodeji na dražební platformě prostřednictvím standardizovaných elektronických smluv („dražený produkt“).“
2)
V článku 7 se odstavce 7 a 8 nahrazují tímto:
„7. Před zahájením dražby určí dražební platforma metodiku pro použití odstavce 6 po konzultaci se subjektem sledujícím dražby, byl-li jmenován, a poté, co uvědomí příslušné vnitrostátní orgány uvedené v článku 56.
Mezi dvěma nabídkovými okny na téže dražební platformě může příslušná dražební platforma metodiku změnit. O této změně neprodleně uvědomí subjekt sledující dražby, byl-li jmenován, a příslušné vnitrostátní orgány uvedené v článku 56.
Příslušná dražební platforma v co nejvyšší míře přihlédne ke stanovisku subjektu sledujícího dražby, je-li poskytnuto.
8. Pokud jsou jedna nebo více dražeb následně zrušeny podle odstavců 5 nebo 6, kombinovaný objem povolenek z těchto dražeb se rovnoměrně rozdělí mezi následující dražby plánované na stejné dražební platformě.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, počet dražeb, mezi něž musí být kombinovaný dražený objem rozdělen, čtyřnásobně převyšuje počet dražeb, které byly zrušeny.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, počet dražeb, mezi něž musí být kombinovaný dražený objem rozdělen, dvojnásobně převyšuje počet dražeb, které byly zrušeny.“
3)
Článek 8 se mění takto:
a)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Za výjimečných okolností může dražební platforma po konzultaci se subjektem sledujícím dražby, byl-li jmenován, změnit časy nabídkového okna tak, že uvědomí všechny osoby, jež by touto změnou mohly být dotčeny. Příslušná dražební platforma ke stanovisku subjektu sledujícího dražby, je-li poskytnuto, v co nejvyšší míře přihlédne.“
b)
odstavec 5 se nahrazuje tímto:
„5. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, určený k dražbě na dražební platformě jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 se rovnoměrně rozdělí mezi dražby konané v daném roce s tou výjimkou, že objem dražený v dražbách pořádaných v srpnu každého roku je poloviční ve srovnání s objemem draženým v dražbách pořádaných v ostatních měsících roku.
Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, určený k dražbě na dražební platformě jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 se v zásadě rovnoměrně rozdělí mezi dražby konané v daném roce s tou výjimkou, že objem dražený v srpnu každého roku je poloviční ve srovnání s objemem draženým v dražbách pořádaných v ostatních měsících roku.“
4)
Článek 9 se nahrazuje tímto:
„Článek 9
Okolnosti bránící konání dražeb
Aniž je dotčeno případné uplatnění pravidel uvedených v článku 58, může dražební platforma dražbu zrušit, pokud je řádné konání dané dražby narušeno nebo je její narušení pravděpodobné. Pokud jsou jedna nebo více dražeb následně zrušeny, kombinovaný objem povolenek z těchto dražeb se rovnoměrně rozdělí mezi následující dražby plánované na stejné dražební platformě.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, počet dražeb, mezi něž musí být rozdělen kombinovaný dražený objem, čtyřnásobně převyšuje počet dražeb, které byly následně zrušeny.
Pokud se na povolenky vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, počet dražeb, mezi něž musí být rozdělen kombinovaný dražený objem, dvojnásobně převyšuje počet dražeb, které byly následně zrušeny.“
5)
Článek 11 se mění takto:
a)
Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
„1. Dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určují a zveřejňují nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data platby a dodání povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na každý kalendářní rok, do 30. září předchozího roku nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska. Příslušné dražební platformy ke stanovisku Komise v co nejvyšší míře přihlédnou.“
b)
Odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Kalendář jednotlivých dražeb povolenek, na které se vztahuje kapitola III směrnice 2003/87/ES, jež jsou pořádány jinou dražební platformou než dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, je určen a zveřejněn v souladu s článkem 32 tohoto nařízení.
Článek 32 se rovněž použije na dražby pořádané podle čl. 30 odst. 7 druhého pododstavce dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 nebo 2.“
6)
Článek 12 se nahrazuje tímto:
„Článek 12
Roční objemy dražených povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES
1. Objem povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy každý rok, činí 15 % předpokládaného objemu povolenek, které budou daný rok v oběhu. V případě, že je objem povolenek dražený v daném roce vyšší nebo nižší než 15 % objemu skutečně uvedeného do oběhu, objem určený k dražbě pro následující rok se upraví s ohledem na tento rozdíl. Všechny povolenky, které se nevydražily v posledním roce obchodovacího období, se draží v prvních čtyřech měsících následujícího roku.
Při určování objemu povolenek, které mají být draženy v posledním roce každého obchodovacího období, se zohlední povolenky ve zvláštní rezervě podle článku 3f směrnice 2003/87/ES.
2. Podíl povolenek každého členského státu, které mají být draženy a na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES, na každý kalendářní rok v daném obchodovacím období se určí v souladu s čl. 3d odst. 3 uvedené směrnice.“
7)
Článek 13 se mění takto:
a)
V odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„2. Počínaje rokem 2013 dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení v zásadě určují a zveřejňují nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data platby a dodání povolenek, na které se vztahuje kapitola II směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách plánovaných na každý kalendářní rok, do 30. září předchozího roku nebo co nejdříve po tomto datu, a to po předchozí poradě s Komisí a získání jejího stanoviska v dané věci. Příslušné dražební platformy ke stanovisku Komise v co nejvyšší míře přihlédnou.“
b)
V odstavci 4 se doplňuje nový druhý pododstavec, který zní:
„Článek 32 se rovněž použije na dražby pořádané podle čl. 30 odst. 7 druhého pododstavce dražební platformou jmenovanou podle čl. 26 odst. 1 nebo 2.“
8)
Článek 16 se mění takto:
a)
Vkládá se odstavec 1a, který zní:
„1a. Povolení k dražbám nesmí záviset na členství nebo účastnictví na sekundárním trhu organizovaném dražební platformou nebo jakémkoli jiném obchodním místě provozovaném dražební platformou nebo jakoukoli třetí stranou.“
b)
Odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Dražební platforma může nabídnout a členské státy pro ni mohou stanovit povinnost nabízet jeden nebo více alternativních prostředků pro přístup ke svým dražbám, pokud je z nějakého důvodu hlavní přístupový prostředek nepřístupný, za předpokladu, že tyto alternativní přístupové prostředky jsou bezpečné a spolehlivé a že jejich používání nevede k diskriminaci nabízejících.“
9)
V čl. 18 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
provozovatel nebo provozovatel letadel s vkladním účtem provozovatele nebo vkladním účtem provozovatele letadel, který podává nabídky na vlastní účet, včetně mateřského podniku, dceřiného podniku nebo přidruženého podniku, jež jsou součástí stejné skupiny podniků jako provozovatel nebo provozovatel letadel;“.
10)
V článku 20 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Žádost o povolení k podávání nabídek podle odstavce 1 se podává předložením vyplněného formuláře žádosti dražební platformě. Formulář žádosti a jeho zpřístupnění na internetu zajistí a spravuje příslušná dražební platforma.“
11)
Článek 22 se mění takto:
a)
Odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. V případě členských států, které se neúčastní společných postupů podle čl. 26 odst. 1 a 2, dražitele jmenuje jmenující členský stát tak, aby s dražebními platformami jmenovanými podle čl. 26 odst. 1 a 2, včetně k nim připojeného systému zúčtování a systému vypořádání, uzavřel a provedl potřebná ujednání, která dražiteli umožní na těchto dražebních platformách dražit povolenky jménem jmenujícího členského státu na základě vzájemně dohodnutých podmínek v souladu s čl. 30 odst. 7 druhým pododstavcem a čl. 30 odst. 8 prvním pododstavcem.“
b)
Odstavec 4 se nahrazuje tímto:
„4. Členské státy se vyvarují sdělování důvěrných informací osobám, které pro dražitele vykonávají práci, pokud toto sdělení neprovede osoba vykonávající práci nebo jednající ve prospěch členského státu v souladu se zásadou potřeby vědět při běžném výkonu jejího zaměstnání, povolání nebo jejích povinností a pokud se dotčený členský neujistil, že dražitel má kromě opatření stanovených v čl. 42 odst. 1 a 2 k dispozici vhodná opatření, aby zamezil obchodování zasvěcených osob ze strany osob vykonávajících práci pro dražitele ve smyslu čl. 3 odst. 28 nebo činností zakázaných podle článku 38.“
12)
V čl. 24 odst. 1 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:
„Zabrání-li vyšší moc subjektu sledujícímu dražby zcela nebo částečně ve výkonu úkolů týkajících se dané dražby, může se příslušná dražební platforma rozhodnout tuto dražbu pořádat za předpokladu, že přijme vhodná opatření k zajištění adekvátního sledování dražby ze své strany. Předcházející ustanovení platí také do okamžiku, kdy první subjekt sledující dražby jmenovaný podle odstavce 2 zahájí sledování příslušných dražeb, jak je konkrétněji specifikováno ve smlouvě o jmenování subjektu sledujícího dražby.“
13)
V článku 25 se odstavec 6 nahrazuje tímto:
„6. Subjekt sledující dražby poskytne stanoviska podle čl. 7 odst. 7, čl. 8 odst. 3, čl. 27 odst. 3 a čl. 31 odst. 1, v souladu s přílohou III. Stanoviska musí být poskytnuta v přiměřené lhůtě.“
14)
V článku 27 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:
„3. Do tří měsíců od data svého jmenování předloží dražební platforma svou podrobnou výstupní strategii Komisi, která ohledně této strategie konzultuje subjekt sledující dražby. Do dvou měsíců od obdržení stanoviska subjektu sledujícího dražby podle čl. 25 odst. 6 dražební platforma přezkoumá, a v případě potřeby pozmění svou výstupní strategii, přičemž k uvedenému stanovisku v nejvyšší možné míře přihlédne.“
15)
V čl. 30 odst. 6 se písmeno c) nahrazuje tímto:
„c)
dražený produkt a jakékoliv další informace, které Komise potřebuje k posouzení toho, zda je navrhovaný kalendář dražeb slučitelný s aktuálním či navrhovaným kalendářem dražeb dražebních platforem jmenovaných podle čl. 26 odst. 1 nebo 2, jakož i s jinými kalendáři dražeb, jež navrhují jiné členské státy, které se neúčastní společného postupu stanoveného v článku 26, avšak rozhodly se jmenovat své vlastní dražební platformy;“.
16)
V článku 31 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Dražební platforma jmenovaná podle čl. 30 odst. 1 vykonává stejné funkce jako dražební platforma jmenovaná podle čl. 26 odst. 1, které stanoví článek 27.
Nicméně dražební platforma jmenovaná podle čl. 30 odst. 1 je vyňata z ustanovení čl. 27 odst. 1 písm. c) a předkládá výstupní strategii uvedenou v čl. 27 odst. 3 jmenujícímu členskému státu, který ji musí konzultovat se subjektem sledujícím dražby.“
17)
V čl. 32 odst. 4 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„4. Dražební platformy jmenované podle čl. 30 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení určují a zveřejňují nabídková okna, jednotlivé objemy, data dražeb, jakož i dražený produkt, data platby a dodání povolenek, na které se vztahují kapitoly II a III směrnice 2003/87/ES a které mají být draženy v jednotlivých dražbách v každém roce, do 31. října předchozího roku nebo co nejdříve po tomto datu. Dotyčné dražební platformy určují a zveřejňují informace až poté, co určení a zveřejnění podle čl. 11 odst. 1 a čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení provedou dražební platformy jmenované podle čl. 26 odst. 1 nebo 2 tohoto nařízení, byly-li takové dražební platformy již jmenovány. Dotyčné dražební platformy určují a zveřejňují informace až poté, co konzultovaly Komisi a získaly její stanovisko. Ke stanovisku Komise v co nejvyšší míře přihlédnou.“
18)
V článku 33 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Poté, co subjekt sledující dražby dodá výroční souhrnné zprávy o dražbách, které se konaly v roce 2014, Komise přezkoumá ujednání stanovená tímto nařízením včetně fungování všech dražebních procesů.“
19)
V článku 35 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Dražby se konají pouze na dražební platformě, která má povolení jakožto regulovaný trh, jehož organizátor organizuje trh s povolenkami nebo deriváty povolenek.“
20)
V článku 44 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Dražební platforma včetně k ní připojeného systému/připojených systémů zúčtování nebo vypořádání převede platby uskutečněné nabízejícími nebo jejich právními nástupci a pocházející z dražby povolenek, na které se vztahuje kapitola II a III směrnice 2003/87/ES, dražitelům, kteří příslušné povolenky vydražili, s výjimkou částek, jejichž úhradou ve prospěch subjektu sledujícího dražby je pověřena ze svého titulu platebního agenta.“
21)
Příloha III se mění v souladu se zněním přílohy tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. listopadu 2013.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1143/2013
z dne 13. novembra 2013
o spremembi Uredbe (EU) št. 1031/2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti, zlasti v zvezi z navedbo dražbenega sistema, ki ga imenuje Nemčija
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1) ter zlasti člena 3d(3) in člena 10(4) Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Države članice, ki ne sodelujejo v skupnem ukrepu iz člena 26(1) in (2) Uredbe Komisije (EU) št. 1031/2010 z dne 12. novembra 2010 o časovnem načrtu, upravljanju in drugih vidikih dražbe pravic do emisije toplogrednih plinov na podlagi Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti (2), lahko imenujejo svoje dražbene sisteme za dražbo svojega deleža pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES. V skladu s tretjim odstavkom člena 30(5) Uredbe (EU) št. 1031/2010 je pogoj za imenovanje takih dražbenih sistemov vključitev zadevnega dražbenega sistema na seznam v Prilogi III k navedeni uredbi.
(2)
Nemčija je Komisijo v skladu s členom 30(4) Uredbe (EU) št. 1031/2010 obvestila o odločitvi, da ne bo sodelovala v skupnemu ukrepu iz člena 26(1) in (2) navedene uredbe in da bo imenovala svoj dražbeni sistem.
(3)
Nemčija je 15. marca 2013 Komisijo obvestila, da namerava kot dražbeni sistem iz člena 30(1) Uredbe (EU) št. 1031/2010 imenovati European Energy Exchange AG („EEX“).
(4)
Nemčija je 20. marca 2013 predložila uradno obvestilo Odboru za podnebne spremembe, ustanovljenemu v skladu s členom 9 Odločbe št. 280/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov v Skupnosti in o izvajanju Kjotskega protokola (3).
(5)
Za zagotovitev, da je predlagano imenovanje EEX kot dražbenega sistema iz člena 30(1) Uredbe (EU) št. 1031/2010 združljivo z zahtevami navedene uredbe in skladno s cilji iz člena 10(4) Direktive 2003/87/ES, je treba za EEX določiti več pogojev in obveznosti.
(6)
V skladu s členom 35(3)(b) Uredbe (EU) št. 1031/2010 mora imenovani dražbeni sistem zagotavljati poln, pravičen in enakovreden dostop do licitiranja na dražbah za mala in srednje velika podjetja (MSP) ter dostop do licitiranja na dražbah za male onesnaževalce. Da se to zagotovi, bi moral EEX takim MSP in malim onesnaževalcem zagotoviti pregledne, celovite in najnovejše informacije o možnostih dostopa do dražb, ki jih EEX izvaja za Nemčijo, vključno z vsemi potrebnimi praktičnimi navodili, kako te možnosti čim bolje izkoristiti. Take informacije bi morale biti javno dostopne na spletni strani EEX. Poleg tega bi moral EEX nadzorniku dražbe, imenovanemu v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 1031/2010, poročati o doseženi pokritosti, vključno z doseženo stopnjo geografske pokritosti, pri čemer bi moral v največji možni meri upoštevati priporočila nadzornika dražbe v zvezi s tem ter tako zagotoviti izpolnjevanje svojih obveznosti iz člena 35(3)(a) in (b) navedene uredbe.
(7)
V skladu s členom 35(3)(e) Uredbe (EU) št. 1031/2010 morajo države članice pri imenovanju dražbenega sistema upoštevati, v kolikšni meri lahko dražbeni sistem kandidat prepreči izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, vključno s trgom ogljika. Dražbeni sistem zlasti ne bi smel uporabljati pogodbe o svojem imenovanju za krepitev konkurenčnosti svojih drugih dejavnosti, zlasti sekundarnega trga, ki ga organizira. Dražbeni sistem bi moral kandidatom ponudnikom zagotavljati možnost, da sodelujejo na dražbah, ne da bi za to morali postati člani borze ali sodelovati na sekundarnem trgu, ki ga organizira ta dražbeni sistem ali katero koli drugo mesto trgovanja, ki ga upravlja ta dražbeni sistem ali katera koli tretja oseba.
(8)
V skladu s členom 35(3)(h) Uredbe (EU) št. 1031/2010 morajo države članice pri imenovanju dražbenega sistema upoštevati, v kolikšnem obsegu se izvajajo ustrezni ukrepi, s katerimi se od dražbenega sistema zahteva, naj vsa opredmetena in neopredmetena sredstva, potrebna za izvajanje dražb, preda nasledniku zadevnega dražbenega sistema. Taki ukrepi bi morali biti jasno in pravočasno določeni v strategiji izstopa, ki bi jo moral preveriti nadzornik dražbe. Tako strategijo izstopa bi morali razviti ne samo EEX, ki ga je imenovala Nemčija, ampak vsi dražbeni sistemi in pri tem v največji možni meri upoštevati mnenje nadzornika dražbe.
(9)
Na podlagi izkušenj bi bilo treba spremeniti določbe Uredbe (EU) št. 1031/2010 v zvezi s postopki za oddajo naročil za imenovanje dražbenih sistemov in nadzornika dražbe ter izvedbo dražb.
(10)
Ker je treba pravice dobaviti v petih dneh po dražbi in ker je mogoče trgovati s temi pravicami samimi, ni nujno potrebno, da je mogoče trgovati s finančnim produktom na dražbi.
(11)
Dražbeni sistem se mora včasih posvetovati z nadzornikom dražbe. Odgovarjanje v okviru takšnega posvetovanja je odgovornost in obveznost nadzornika dražbe. Da bi tako odgovornost in obveznost omilili, zlasti v nujnih primerih, bi moralo biti dražbenemu sistemu, ki se posvetuje, dovoljeno, da nameravani ukrep izvede že pred pridobitvijo mnenja nadzornika dražbe. Obveznost dražbenega sistema, da čim bolj upošteva mnenje nadzornika dražbe, če ga ta izda, bi bilo treba ohraniti.
(12)
Pregledati bi bilo treba tudi določitev časovnih razporedov dražb. Prvič, niti izvedljivo niti nujno ni, da se časovni razporedi dražb določijo že februarja in marca predhodnega leta. Drugič, količine, ki bodo prodane na dražbah avgusta, bi morale biti za polovico manjše od količin, ki bodo prodane na dražbah v preostalih mesecih, kar je mogoče doseči, če se izvede manj dražb in če se na dražbah ponudijo manjše količine. Tretjič, člen 3d Direktive 2003/87/ES določa količine in delež pravic za letalstvo države članice, ki se ponudi na dražbi, zato bi bilo treba v določbi Uredbe (EU) št. 1031/2010 v zvezi z letno količino pravic za letalstvo, ki se ponudi na dražbi, upoštevati negotovost, povezano z nekaterimi temeljnimi dejavniki, od katerih so odvisne navedene količine in deleži. Poleg tega je glede na negotovost izida mednarodnih pogajanj upravičene nekaj več prožnosti pri razporejanju pravic za letalstvo, ki se ponudijo na dražbi, v danem koledarskem letu. Četrtič, v primeru zaporednih preklicev bi bilo treba pravice razporediti med več kot samo naslednje štiri načrtovane dražbe. Nazadnje, treba bi bilo dodati določbe v zvezi s časovnim razporedom dražb, ki se izvedejo prek skupnega dražbenega sistema, za državo članico, ki se je odločila, da se ne bo vključila v skupni ukrep, vendar mora skupni dražbeni sistem uporabljati pred imenovanjem svojega dražbenega sistema. V teh določbah bi bilo treba upoštevati določbo o časovnih razporedih dražb, ki jih določijo dražbeni sistemi, ki jih imenujejo take države članice.
(13)
Dostop do dražb ni odvisen od članstva ali sodelovanja na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, ali katerem koli drugem mestu trgovanja, ki ga upravlja dražbeni sistem ali katera koli tretja oseba. Ta zahteva bi morala veljati za vse dražbene sisteme, ne samo za dražbene sisteme, ki jih imenujejo države članice, ki ne sodelujejo v skupnem ukrepu za oddajo naročil za skupne dražbene sisteme.
(14)
Dražbeni sistem lahko ponudi enega ali več alternativnih načinov dostopa do svojih dražb, kadar glavni način dostopa iz katerega koli razloga ni dostopen, pod pogojem, da so takšni alternativni načini dostopa varni in zanesljivi ter njihova uporaba ne vodi v diskriminacijo med ponudniki. Da bi se izognili kakršnim koli dvomom, bi bilo treba pojasniti, da lahko države članice od dražbenega sistema zahtevajo, naj ponudi take alternativne načine.
(15)
Izvajanje določbe, ki državam članicam prepoveduje, da bi razkrile notranje informacije osebam, ki delajo za uradnega dražitelja, je morda neizvedljivo ali bi lahko negativno vplivalo na učinkovitost dela imenovanega uradnega dražitelja ali oseb, ki delajo zanj. Uradni dražitelji imajo samo omejeno vlogo pri izvajanju dražb, obstaja pa vrsta ukrepov za zmanjšanje tveganj zaradi trgovanja na podlagi notranjih informacij, vključno z ukrepi v primerih, če bi uradni dražitelj ali osebe, ki delajo zanj, imeli dostop do notranjih informacij. Pri tem je popolna prepoved nesorazmerna. Vseeno bi morale biti države članice odgovorne za zagotovitev, da ima imenovani uradni dražitelj ustrezna sredstva za preprečitev trgovanja na podlagi notranjih informacij, preden razkrijejo take notranje informacije.
(16)
Uradno obvestilo države članice, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu za oddajo naročil za skupne dražbene sisteme, o dražbenem sistemu, ki ga namerava imenovati, ne more vsebovati popolnega časovnega razporeda dražb, moralo pa bi vsebovati pomembne informacije za poznejše usklajevanje časovnih razporedov dražb.
(17)
Pri pregledu Uredbe (EU) št. 1031/2010 bi bilo treba izkoristiti poročilo nadzornika dražbe o dražbi, izvedeni v letu 2014, katerega predložitev je mogoče pričakovati v začetku prihodnjega leta.
(18)
Uredba (EU) št. 1031/2010 določa, da mora biti dražbeni sistem regulirani trg. Da bi izkoristili zadevne izkušnje in strokovno znanje ter zmanjšali tveganja pri izvajanju dražb, je treba pojasniti, da mora biti tak trg regulirani trg, katerega upravljavec organizira trgovanje s pravicami ali izvedenimi finančnimi instrumenti v zvezi s pravicami.
(19)
Ker je lahko nadzornik dražbe plačan iz prihodkov od dražb, je morda zaželeno, da dražbeni sistem deluje kot plačilni zastopnik za stroške nadzornika dražbe.
(20)
V omejenem postopku za oddajo naročila za imenovanje nadzornika dražbe pogodba ni bila sklenjena, saj ni noben kandidat oddal prijave za sodelovanje pri tej skupni oddaji naročila. Z novim postopkom bo treba obravnavati zapletena vprašanja, na primer v zvezi z izbiro razpisnega postopka, obliko pogodbe in natančnim opisom nalog, katerih reševanje je dolgotrajno. Kljub temu neobstoj nadzornika dražbe ne pomeni tolikšnega tveganja za izvedbo dražb, da bi jih bilo treba prekiniti do imenovanja nadzornika.
(21)
Dražbeni sistem lahko omogoča predložitev elektronske vloge za dostop do licitiranja, vendar bi moralo biti dovoljeno tudi, da se zahteva predložitev dokumentov v papirni obliki.
(22)
Če dražbeni sistem, ki ga imenuje država članica, ki ne sodeluje v skupnem ukrepu za oddajo naročil za skupne dražbene sisteme, dražb ne more izvesti, bi se morala zadevna država članica obrniti na skupni dražbeni sistem za prodajo svojega deleža pravic na dražbi. Pojasniti je treba, da morajo biti ureditve med skupnim dražbenim sistemom in uradnimi dražitelji, ki so jih imenovale navedene države članice, vzpostavljene pred tako dražbo v skupnem dražbenem sistemu, vendar ne prej kot takrat.
(23)
Vsi dražbeni sistemi bi morali določiti strategijo izstopa in se o njej posvetovati z nadzornikom dražbe. Ta obveznost ne bi smela veljati izključno za dražbene sisteme, ki jih imenujejo države članice, ki ne sodelujejo v skupnem ukrepu za imenovanje skupnih dražbenih sistemov.
(24)
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe.
(25)
Pogodba med Nemčijo in EEX kot prehodnim samostojnim dražbenim sistemom se izteče decembra 2013. Za zagotovitev predvidljivega in pravočasnega nadaljevanja dražb v okviru EEX bi morala ta uredba začeti veljati takoj.
(26)
Uredbo (EU) št. 1031/2010 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (EU) št. 1031/2010 se spremeni:
1.
v členu 4 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
„1. Pravice se dajo v prodajo v dražbenem sistemu v obliki standardiziranih elektronskih pogodb (‚finančni produkt na dražbi‘).“;
2.
v členu 7 se odstavka 7 in 8 nadomestita z naslednjim:
„7. Dražbeni sistem pred začetkom dražbe določi metodologijo za uporabo odstavka 6, potem ko se je posvetoval z nadzornikom dražbe, če je imenovan, in obvestil pristojne nacionalne organe iz člena 56.
V času med dvema licitacijskima obdobjema v istem dražbenemu sistemu lahko zadevni dražbeni sistem metodologijo spremeni. O tem nemudoma obvesti nadzornika dražbe, če je imenovan, in pristojne organe iz člena 56.
Zadevni dražbeni sistem v največji možni meri upošteva morebitno mnenje nadzornika dražbe.
8. Kadar je ena ali več dražb zaporedoma preklicanih na podlagi odstavka 5 ali 6, se skupna količina pravic za prodajo na navedenih dražbah enakomerno razporedi med naslednje dražbe, ki jih načrtuje isti dražbeni sistem.
V primeru pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES je število dražb, med katere se porazdeli skupna količina za prodajo na dražbi, enako štirikratniku števila preklicanih dražb.
V primeru pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES je število dražb, med katere se porazdeli skupna količina za prodajo na dražbi, enako dvakratniku števila preklicanih dražb.“;
3.
člen 8 se spremeni:
(a)
odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
„3. V izjemnih okoliščinah lahko vsak dražbeni sistem po posvetovanju z nadzornikom dražbe, če je imenovan, spremeni čas katerega koli licitacijskega obdobja, tako da o tem obvesti vse osebe, ki bi jih to lahko zadevalo. Zadevni dražbeni sistem kar najbolj upošteva mnenje nadzornika dražbe, če ga ta poda.“;
(b)
odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
„5. Količina pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi, ki jo izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2), se enakomerno razporedi med dražbe, ki se izvedejo v danem letu, le da so količine, ki se prodajajo na dražbah vsako leto avgusta, za polovico manjše od količin, ki se prodajajo na dražbah v preostalih mesecih leta.
Količina pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi, ki jo izvaja dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2), se načeloma enakomerno razporedi med dražbe, ki se izvedejo v danem letu, le da so količine, ki se prodajajo na dražbah vsako leto avgusta, za polovico manjše od količin, ki se prodajajo na dražbah v preostalih mesecih leta.“;
4.
člen 9 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 9
Okoliščine, ki preprečujejo izvajanje dražb
Brez poseganja v uporabo pravil iz člena 58, kjer je to primerno, lahko dražbeni sistem prekliče dražbo, kadar je pravilen potek zadevne dražbe moten ali se pričakuje, da bo moten. Kadar je ena ali več dražb zaporedoma preklicanih, se skupna količina pravic za prodajo na navedenih dražbah enakomerno razporedi med naslednje dražbe, ki jih načrtuje isti dražbeni sistem.
V primeru pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES je število dražb, med katere se porazdeli skupna količina za prodajo na dražbi, enako štirikratniku števila dražb, ki so bile zaporedoma preklicane.
V primeru pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES je število dražb, med katere se porazdeli skupna količina za prodajo na dražbi, enako dvakratniku števila dražb, ki so bile zaporedoma preklicane.“;
5.
člen 11 se spremeni:
(a)
odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
„1. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, določijo in objavijo licitacijska obdobja, posamezne količine, datume dražb ter finančni produkt na dražbi in datume za plačilo in dobavo pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah v vsakem koledarskem letu, do 30. septembra predhodnega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, potem ko so se o tem posvetovali s Komisijo in pridobili njeno mnenje. Zadevni dražbeni sistemi v največji možni meri upoštevajo mnenje Komisije.“;
(b)
odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
„4. Časovni razpored posameznih dražb pravic iz poglavja III Direktive 2003/87/ES, ki jih izvaja dražbeni sistem, ki ni eden od dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, je določen in objavljen v skladu s členom 32 te uredbe.
Člen 32 se uporablja tudi za dražbe, ki jih v skladu z drugim pododstavkom člena 30(7) izvede dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2).“;
6.
člen 12 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 12
Letne količine pravic, ki se prodajajo na dražbi, iz poglavja II Direktive 2003/87/ES
1. Količina pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki se vsako leto prodaja na dražbi, znaša 15 % pričakovane količine navedenih pravic, ki so v obtoku za zadevno leto. Kadar je količina, prodana na dražbi v danem letu, večja ali manjša od 15 % količine, ki je za zadevno leto dejansko dana v obtok, se razlika izravna s količinami, ki bodo prodane na dražbi v naslednjem letu. Vse pravice, ki jih je še treba prodati na dražbi po zadnjem letu vsakega trgovalnega obdobja, se prodajo na dražbi v prvih štirih mesecih naslednjega leta.
Pri količini pravic, ki bodo prodane na dražbi v končnem letu vsakega trgovalnega obdobja, se upoštevajo pravice, zadržane v posebni rezervi iz člena 3f Direktive 2003/87/ES.
2. Za vsako koledarsko leto v danem trgovalnem obdobju se delež pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na dražbi, za vsako državo članico določi v skladu s členom 3d(3) navedene direktive.“;
7.
člen 13 se spremeni:
(a)
prvi pododstavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:
„2. Od leta 2013 dalje dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, načeloma določijo in objavijo licitacijska obdobja, posamezne količine, datume dražb ter finančni produkt na dražbi in datume za plačilo in dobavo pravic iz poglavja II Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah, za vsako koledarsko leto do 30. septembra predhodnega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo, potem ko so se o tem posvetovali s Komisijo in pridobili njeno mnenje. Zadevni dražbeni sistemi v največji možni meri upoštevajo mnenje Komisije.“;
(b)
v odstavku 4 se doda naslednji drugi pododstavek:
„Člen 32 se uporablja tudi za dražbe, ki jih v skladu z drugim pododstavkom člena 30(7) izvede dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1) ali (2).“;
8.
člen 16 se spremeni:
(a)
vstavi se naslednji odstavek 1a:
„1a. Dostop do dražb ni odvisen od članstva ali sodelovanja na sekundarnem trgu, ki ga organizira dražbeni sistem, ali katerem koli drugem mestu trgovanja, ki ga upravlja dražbeni sistem ali katera koli tretja oseba.“;
(b)
odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
„3. Dražbeni sistem lahko ponudi - države članice pa lahko to od njega tudi zahtevajo - enega ali več alternativnih načinov dostopa do svojih dražb za primere, ko glavni način dostopa iz katerega koli razloga ne bi bil dostopen, pod pogojem, da so takšni alternativni načini dostopa varni in zanesljivi ter njihova uporaba ne vodi v kakršno koli diskriminacijo med ponudniki.“;
9.
v členu 18(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:
„(a)
upravljavec naprave ali operater zrakoplova, ki ima imetniški račun upravljavca ali imetniški račun operaterja zrakoplova in licitira v svojem imenu, vključno z nadrejenim, podrejenim ali povezanim podjetjem, ki je del iste skupine podjetij kot upravljavec ali operater zrakoplova;“;
10.
v členu 20 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
„2. Vloga za dostop do licitiranja na podlagi odstavka 1 se vloži s predložitvijo izpolnjenega obrazca dražbenemu sistemu. Obrazec in njegovo dostopnost prek interneta pripravi in vzdržuje zadevni dražbeni sistem.“;
11.
člen 22 se spremeni:
(a)
odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
„3. Za države članice, ki ne sodelujejo v skupnih ukrepih iz člena 26(1) in (2), uradnega dražitelja imenuje ustrezna država članica, tako da se sklenejo in izvedejo potrebne ureditve z dražbenimi sistemi, imenovanimi v skladu s členom 26(1) in (2), vključno s katerim koli klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki sta z njimi povezana, s čimer se uradnemu dražitelju omogoči prodajanje pravic na dražbi v imenu države članice, ki ga imenuje, v takšnih dražbenih sistemih v skladu s skupno dogovorjenimi pogoji, kot določata drugi pododstavek člena 30(7) in prvi pododstavek člena 30(8).“;
(b)
odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
„4. Države članice nobeni osebi, ki dela za uradnega dražitelja, ne smejo razkrivati notranjih informacij, razen če oseba, ki dela za državo članico ali jo zastopa, te informacije razkrije na podlagi potrebe po seznanitvi z informacijami, in sicer med opravljanjem običajnih službenih nalog, poklica ali dolžnosti in je zadevna država članica prepričana, da je uradni dražitelj poleg ukrepov, predvidenih v členu 42(1) in (2), uvedel ustrezne ukrepe za preprečitev trgovanja na podlagi notranjih informacij v smislu člena 3(28) ali v skladu s prepovedjo iz člena 38 s strani oseb, ki delajo za uradnega dražitelja.“;
12.
v členu 24(1) se tretji pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Kadar nadzorniku dražbe višja sila delno ali popolnoma onemogoči, da bi pri določeni dražbi opravil svoje delo, se lahko zadevni dražbeni sistem odloči, da bo zadevno dražbo izvedel sam, če sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev primernega nadzora nad samo dražbo. Navedeno velja tudi do trenutka, ko prvi nadzornik dražbe, imenovan v skladu z odstavkom 2, začne nadzorovati zadevne dražbe, kot je natančneje opredeljeno v pogodbi o njegovem imenovanju.“;
13.
v členu 25 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:
„6. Nadzornik dražbe podaja mnenja v skladu s členom 7(7), členom 8(3), členom 27(3) in členom 31(1) ter kot je določeno v Prilogi III. Mnenja poda v razumnem času.“;
14.
v členu 27 se doda naslednji odstavek 3:
„3. Dražbeni sistem v treh mesecih od imenovanja predloži podrobno strategijo izstopa Komisiji, ta pa se o njej posvetuje z nadzornikom dražbe. Dražbeni sistem v dveh mesecih od prejetja mnenja nadzornika dražbe v skladu s členom 25(6) pregleda svojo strategijo izstopa in jo po potrebi spremeni, pri čemer v največji možni meri upošteva navedeno mnenje.“;
15.
v členu 30(6) se točka (c) nadomesti z naslednjim:
„(c)
finančni produkt na dražbi in vse informacije, ki jih Komisija potrebuje za oceno, ali je predlagani časovni razpored dražb skladen z obstoječim ali predlaganim časovnim razporedom dražb dražbenih sistemov, imenovanih v skladu s členom 26(1) ali (2), ter z drugimi časovnimi razporedi dražb, ki jih predlagajo druge države članice, ki ne sodelujejo v skupnem ukrepu iz člena 26, temveč se odločijo imenovati svoje dražbene sisteme;“;
16.
člen 31(1) se nadomesti z naslednjim:
„1. Vsak dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1), izvaja iste naloge kot dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 26(1), kot določa člen 27.
Določbe člena 27(1)(c) pa ne veljajo za dražbeni sistem, imenovan v skladu s členom 30(1), ki strategijo izstopa iz člena 27(3) predloži državi članici, ki ga je imenovala, ta pa se mora o njej posvetovati z nadzornikom dražbe.“;
17.
v členu 32(4) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„4. Dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 30(1) ali (2) te uredbe, določijo in objavijo licitacijska obdobja, posamezne količine, datume dražb, finančni produkt na dražbi ter datume za plačilo in dobavo pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, ki bodo prodane na posameznih dražbah vsako leto, do 31. oktobra predhodnega leta ali čim prej po tem datumu, ko je to izvedljivo. Zadevni dražbeni sistemi jih določijo in objavijo šele po tem, ko jih v skladu s členom 11(1) in členom 13(1) te uredbe določijo in objavijo dražbeni sistemi, imenovani v skladu s členom 26(1) ali (2) te uredbe, razen če tak dražbeni sistem še ni bil imenovan. Zadevni dražbeni sistemi zgoraj navedeno določajo in objavljajo po posvetovanju s Komisijo in pridobitvi njenega mnenja. Zadevni dražbeni sistemi v največji možni meri upoštevajo mnenje Komisije.“;
18.
v členu 33 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Po prejetju letnega konsolidiranega poročila o dražbah, izvedenih v letu 2014, ki ga pripravi nadzornik dražbe, Komisija pregleda ureditve iz te uredbe, vključno z delovanjem vseh dražbenih postopkov.“,
19.
v členu 35 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
„1. Dražbe se izvajajo le v dražbenem sistemu, ki je potrjen kot regulirani trg, katerega upravljavec organizira trgovanje s pravicami ali izvedenimi finančnimi instrumenti v zvezi s pravicami.“;
20.
v členu 44 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
„2. Dražbeni sistem, vključno s klirinškim sistemom ali poravnalnim sistemom, ki je z njim povezan, prenese plačila, ki so jih izvedli ponudniki ali pravni nasledniki in so rezultat dražbe pravic iz poglavij II in III Direktive 2003/87/ES, uradnim dražiteljem, ki so zadevne pravice prodajali na dražbi, razen za zneske, v zvezi s katerimi mora delovati kot plačilni zastopnik, kar zadeva nadzornika dražbe.“;
21.
Priloga III se spremeni v skladu z besedilom iz Priloge k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 13. novembra 2013