PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/220
ze dne 3. února 2015,
kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropské unii
EVROPSKÁ KOMISE,
S ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropské unii (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 první pododstavec, čl. 5a odst. 2 a 4, čl. 5b odst. 7, čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 3 třetí pododstavec a čl. 19 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost bylo nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1318/2013 (2) změněno nařízení (ES) č. 1217/2009 s cílem uvést jej do souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie. Aby se zajistilo fungování nového právního rámce, jenž z tohoto sladění vyplývá, měla by se prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů přijmout určitá pravidla. Nová pravidla by měla nahradit stávající pravidla stanovená Komisí za účelem provádění nařízení (ES) č. 1217/2009. Je proto vhodné zrušit prováděcí nařízení Komise (EU) č. 283/2012 (3) a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 730/2013 (4).
(2)
V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1217/2009 je nutno stanovit prahy ekonomické velikosti. Tyto prahy se musí lišit podle členských států a v některých případech i podle oblastí zemědělské účetní datové sítě (FADN), aby byly zohledněny jejich různé zemědělské struktury.
(3)
Článek 5a nařízení (ES) č. 1217/2009 stanoví, že údaje se shromažďují na základě plánu pro výběr vykazujících podniků (plánu výběru). Pro účely plánu výběru by měla být oblast zjišťování stratifikována podle oblastí FADN uvedených v příloze I nařízení (ES) č. 1217/2009 a podle typů výrobního zaměření a ekonomické velikosti.
(4)
Aby byl pro stratifikovanou oblast zjišťování vymezen reprezentativní soubor vykazujících podniků, měl by se určit počet vykazujících podniků na členský stát a oblast FADN.
(5)
Plán výběru by měl být vypracován před začátkem příslušného účetního období, aby před jeho použitím pro výběr vykazujících podniků mohla Komise ověřit jeho obsah.
(6)
Za účelem dosažení cílů vytyčených v článku 5b nařízení (ES) č. 1217/2009, které souvisejí s FADN, by se měla stanovit prováděcí pravidla pro klasifikační systém Unie.
(7)
Na základě ekonomického kritéria by měl být určen typ výrobního zaměření a ekonomická velikost podniku. Pro tyto účely je vhodné použít standardní produkci zmiňovanou v čl. 5b odst. 2 nařízení (ES) č. 1217/2009. Tuto standardní produkci je třeba určit podle produktu a v souladu se seznamem ukazatelů statistických zjišťování o struktuře zemědělských podniků stanoveným v příloze III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1166/2008 (5). V tomto směru je třeba určit vztah mezi ukazateli zjišťování o struktuře zemědělských podniků a položkami podnikových výkazů FADN.
(8)
Jelikož v příjmech zemědělců roste význam jiných než zemědělských výdělečných činností, které se přímo týkají podniku, měla by být do klasifikačního systému Unie začleněna klasifikační proměnná, jež by odrážela význam těchto jiných výdělečných činností (JVČ), které se přímo týkají podniku.
(9)
Také je nutno stanovit určitá pravidla pro předávání údajů o standardní produkci a údajů potřebných pro její výpočet Komisi.
(10)
Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1198/2014 (6) stanoví hlavní kategorie účetních údajů uvedené v článku 8 nařízení (ES) č. 1217/2009 a obecná pravidla pro sběr těchto údajů. Druh, definice a způsob předkládání účetních údajů, které se shromažďují pomocí podnikových výkazů vypracovávaných za účelem spolehlivého stanovení příjmů zemědělských podniků, musí být shodné bez ohledu na zjišťované vykazující podniky. Z tohoto důvodu je zapotřebí stanovit formu a strukturu podnikového výkazu a také metody a lhůty pro předkládání údajů Komisi. Údaje shromažďované pomocí podnikových výkazů by také měly zohledňovat reformu společné zemědělské politiky z roku 2013.
(11)
Řádně vyplněné podnikové výkazy by se měly Komisi zasílat včas prostřednictvím kontaktního orgánu jmenovaného každým členským státem v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1217/2009, tak aby bylo zajištěno jednotné a včasné zpracování doručených účetních údajů. Proces doručování účetních údajů Komisi by měl být praktický a bezpečný. Proto by se měla formulovat ustanovení, na základě kterých by kontaktní orgán posílal dotčené informace přímo Komisi prostřednictvím počítačového systému zavedeného Komisí pro účely uvedeného nařízení a která by definovala další postupy v tomto směru. Je záhodno, aby lhůty pro předkládání těchto údajů Komisi zohledňovaly, jakým způsobem členské státy tyto údaje předkládaly v minulosti.
(12)
Aby byl podnikový výkaz doručený Komisi považován za způsobilý pro vyplacení paušálního poplatku, musí být vždy řádně vyplněn.
(13)
Nařízení (ES) č. 1217/2009 stanoví pro každý členský stát omezení co do celkového počtu řádně vyplněných podnikových výdajů, které jsou způsobilé pro financování EU. Pokud jde o počet vykazujících podniků na oblast FADN, měla by být povolena flexibilita, ovšem pod podmínkou dodržení celkového počtu vykazujících podniků na členský stát stanoveného v nařízení (ES) č. 1217/2009.
(14)
Článek 19 nařízení (ES) č. 1217/2009 stanoví, že prostředky uvedené v souhrnném rozpočtu Evropské unie, oddíle Komise, musí krýt celkovou výši paušálního poplatku splatného členským státům za poskytnutí řádně vyplněných podnikových výkazů Komisi ve stanovené lhůtě. Počet řádně vyplněných podnikových výkazů, za které se vyplácí paušální poplatek, by neměl být vyšší než maximální počet vykazujících podniků.
(15)
Aby se napomohlo zlepšení postupů pro zpracovávání údajů z podnikových výkazů, měl by být členským státům, které řádně vyplněné podnikové výkazy předloží před koncem lhůty, jež je pro jejich odevzdání stanovena, vyplácen vyšší paušální poplatek.
(16)
Vzhledem k tomu, že opatření stanovená tímto nařízením by se měla uplatňovat počínaje účetním obdobím 2015, toto nařízení by se mělo použít od téhož účetního období.
(17)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro zemědělskou účetní datovou síť,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
OBLAST ZJIŠŤOVÁNÍ A PLÁN VÝBĚRU
Článek 1
Práh ekonomické velikosti
Prahy ekonomické velikosti zmiňované v čl. 5 odst. 1 prvním pododstavci nařízení (ES) č. 1217/2009 jsou stanoveny v příloze I tohoto nařízení.
Článek 2
Počet vykazujících podniků
Počet vykazujících podniků na členský stát a na oblast zemědělské účetní datové sítě (FADN) zmiňovaný v čl. 5a odst. 2 nařízení (ES) č. 1217/2009 je stanoven v příloze II tohoto nařízení.
Článek 3
Plán výběru
1. Modely a metody týkající se formy a obsahu údajů zmiňované v čl. 5a odst. 4 nařízení (ES) č. 1217/2009 jsou stanoveny v příloze III tohoto nařízení.
2. Plán výběru zmiňovaný v čl. 5a odst. 1 nařízení (ES) č. 1217/2009 a schválený celostátním výborem uvedeným v čl. 6 odst. 2 téhož nařízení oznámí členské státy Komisi elektronicky nejpozději dva měsíce před začátkem účetního období, ke kterému se tento plán vztahuje.
KAPITOLA 2
SYSTÉM UNIE PRO KLASIFIKACI ZEMĚDĚLSKÝCH PODNIKŮ
Článek 4
Speciální typy výrobního zaměření
Metody pro výpočet speciálních typů výrobního zaměření uváděných v čl. 5b odst. 3 nařízení (ES) č. 1217/2009 a jejich vztah k obecným a hlavním typům výrobního zaměření zmiňovaným v tomtéž článku jsou uvedeny v příloze IV tohoto nařízení.
Článek 5
Ekonomická velikost podniku
Metoda pro výpočet ekonomické velikosti podniku zmiňované v čl. 5b odst. 4 nařízení (ES) č. 1217/2009 a tříd ekonomické velikosti zmiňovaných v čl. 5b odst. 1 uvedeného nařízení je stanovena v příloze V tohoto nařízení.
Článek 6
Standardní produkce a celková standardní produkce
1. Metoda pro výpočet standardní produkce každého produkčního odvětví, jak je uvedeno v čl. 5b odst. 2 nařízení (ES) č. 1217/2009, a postupy pro shromažďování příslušných údajů jsou stanoveny v příloze VI tohoto nařízení.
Standardní produkce různých produkčních odvětví podniku, jak je uvedeno v čl. 5b odst. 2 nařízení (ES) č. 1217/2009, se určuje u každé zeměpisné jednotky uvedené v bodě 2 písm. b) přílohy VI tohoto nařízení a u každého odvětví rostlinné a živočišné výroby v rámci zjišťování o struktuře zemědělských podniků uvedeného na seznamu v příloze III nařízení (ES) č. 1166/2008.
2. Celková standardní produkce podniku se zjistí vynásobením standardní produkce každého odvětví rostlinné a živočišné výroby počtem příslušných jednotek.
Článek 7
Jiné výdělečné činnosti, které se přímo týkají podniku
Jiné výdělečné činnosti, které se přímo týkají podniku, zmiňované v čl. 5b odst. 5 nařízení (ES) č. 1217/2009 jsou definovány v části A přílohy VII tohoto nařízení. Jejich význam se vyjádří jako procentuální rozpětí. Tato procentuální rozpětí jsou stanovena v části C přílohy VII tohoto nařízení.
Metoda pro odhad významu výdělečných činností uvedených v prvním pododstavci je stanovena v částech B a C přílohy VII tohoto nařízení.
Článek 8
Oznamování standardní produkce a údajů pro její určení
1. Členské státy předkládají Komisi (Eurostatu) hodnoty standardní produkce a údaje pro jejich určení, jak je uvedeno v čl. 5b odst. 6 nařízení (ES) č. 1217/2009 za referenční období roku N před 31. prosincem roku N+3.
2. Pro předkládání údajů uvedených v odstavci 1 používají členské státy počítačové systémy, které jim pro tyto účely poskytne Komise (Eurostat).
KAPITOLA 3
PODNIKOVÝ VÝKAZ A PŘEDKLÁDÁNÍ ÚDAJŮ KOMISI
Článek 9
Forma a struktura podnikového výkazu
Forma a struktura pro předkládání účetních údajů zmiňované v článku 8 nařízení (ES) č. 1217/2009 a související pokyny jsou stanoveny v příloze VIII tohoto nařízení.
Článek 10
Metody a lhůty pro předkládání údajů Komisi
1. Podnikové výkazy předkládá Komisi kontaktní orgán zmiňovaný v článku 7 nařízení (ES) č. 1217/2009 prostřednictvím počítačového systému pro doručování a kontrolu zmiňovaného v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1217/2009. K výměně požadovaných informací dochází elektronicky na základě modelů, které jsou kontaktnímu orgánu poskytnuty v rámci uvedeného systému.
2. Členské státy jsou informovány o obecných podmínkách zavádění počítačového systému uvedeného v odstavci 1 prostřednictvím Výboru pro zemědělskou účetní datovou síť.
3. Podnikové výkazy se Komisi předkládají do 31. prosince po skončení dotčeného účetního období.
Členské státy, které nebyly schopny doručit údaje z podnikového výkazu za rok 2012 ve lhůtě stanovené v prvním pododstavci, mohou podnikové výkazy Komisi předložit až do tří měsíců po uplynutí lhůty uvedené v prvním pododstavci.
4. Podnikové výkazy se považují za doručené Komisi, jakmile jsou účetní údaje zmiňované v článku 9 zaneseny do počítačového systému pro doručování a kontrolu uvedeného v odstavci 1, proběhnou následná počítačová ověření a kontaktní orgán potvrdí, že údaje jsou připraveny k nahrání do systému.
KAPITOLA 4
PAUŠÁLNÍ POPLATEK
Článek 11
Řádně vyplněné podnikové výkazy
Pro účely čl. 19 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1217/2009 je podnikový výkaz řádně vyplněn, je-li jeho obsah věcně správný a účetní údaje, které jsou v něm uvedeny, jsou zaznamenány a prezentovány v souladu s formou a strukturou stanovenou v příloze VIII tohoto nařízení.
Článek 12
Způsobilý počet podnikových výkazů
Celkový počet řádně vyplněných a předložených podnikových výkazů na členský stát, jak je uvedeno v čl. 5a odst. 2 nařízení (ES) č. 1217/2009, které jsou způsobilé pro vyplacení paušálního poplatku, nesmí být vyšší než celkový počet vykazujících podniků, jenž je pro daný členský stát stanoven v příloze II tohoto nařízení.
Pokud mají členské státy více než jednu oblast FADN, počet řádně vyplněných a předložených podnikových výkazů na oblast FADN, které jsou způsobilé k vyplacení paušálního poplatku, může být až o 20 % vyšší než počet, který je pro dotčenou oblast FADN stanoven, avšak celkový počet řádně vyplněných a předložených podnikových výkazů za dotčený členský stát nesmí být vyšší než celkový počet, jenž je pro tento členský stát stanoven v příloze II tohoto nařízení.
Článek 13
Vyplácení paušálního poplatku
Celková výše paušálního poplatku zmiňovaného v čl. 19 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1217/2009 se vyplácí ve dvou splátkách:
a)
na začátku každého účetního období se za počet vykazujících podniků stanovený v příloze II tohoto nařízení proplatí 50 % celkové výše, přičemž tato platba se vypočte na základě částky stanovené v prvním pododstavci článku 14 tohoto nařízení;
b)
zbývající částka se proplatí poté, co Komise ověří, že předložené podnikové výkazy byly řádně vyplněny.
Zbývající částka uvedená v písmeni b) prvního pododstavce tohoto článku se vypočte tak, že se vynásobí paušální poplatek za podnikový výkaz vypočtený na základě článku 14 tohoto nařízení počtem řádně vyplněných podnikových výkazů, které jsou způsobilé podle článku 12 tohoto nařízení, a odečte se platba uvedená v písmeni a) prvního pododstavce tohoto článku.
Článek 14
Výše paušálního poplatku
Paušální poplatek zmiňovaný v čl. 19 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1217/2009 se stanoví na 160 EUR za podnikový výkaz.
Není-li na úrovni oblasti FADN ani na úrovni dotčeného členského státu dosaženo 80 % prahu uvedeného v čl. 19 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1217/2009, snížení zmiňované v uvedeném ustanovení se použije jen na vnitrostátní úrovni.
Pokud členský stát předloží účetní údaje uvedené v článku 9 tohoto nařízení nejpozději jeden měsíc před uplynutím příslušných lhůt uvedených v čl. 10 odst. 3, navýší se paušální poplatek o 5 EUR, s výjimkou případů, kdy ve vztahu k některé oblasti FADN nebo k některému členskému státu nebude dosaženo 80 % prahu zmiňovaného v čl. 19 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1217/2009.
KAPITOLA 5
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 15
Zrušení předpisů
Prováděcí nařízení (EU) č. 283/2012 a prováděcí nařízení (EU) č. 730/2013 se s účinkem od 1. ledna 2015 zrušují.
I nadále se však použijí na účetní období předcházející účetnímu období 2015.
Článek 16
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od účetního období 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. února 2015.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/220
z dne 3. februarja 2015
o določitvi pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1217/2009 o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski uniji
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1217/2009 z dne 30. novembra 2009 o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski uniji (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 5(1), člena 5a(2) in (4), člena 5b(7), člena 7(2), tretjega pododstavka člena 8(3) in člena 19(3) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe je bila Uredba (ES) št. 1217/2009 zaradi uskladitve s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije spremenjena z Uredbo (EU) št. 1318/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Da se zagotovi delovanje novega pravnega okvira, ki je posledica navedene uskladitve, bi bilo treba z delegiranimi in izvedbenimi akti sprejeti nekatera pravila. Nova pravila bi morala nadomestiti obstoječa pravila Komisije za izvajanje Uredbe (ES) št. 1217/2009. Zato bi bilo treba Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 283/2012 (3) in Izvedbeno uredbo (EU) št. 730/2013 (4) razveljaviti.
(2)
V skladu s členom 5 Uredbe (ES) št. 1217/2009 je treba določiti pragove ekonomske velikosti. Ti pragovi se morajo zaradi upoštevanja različnih struktur kmetovanja razlikovati glede na državo članico in včasih tudi glede na regijo mreže računovodskih podatkov s kmetij (FADN).
(3)
Člen 5a Uredbe (ES) št. 1217/2009 določa, da se podatki zberejo na podlagi načrta za izbor poročevalskih kmetij (načrt za izbor). Za namene načrta za izbor bi bilo treba področje spremljanja stratificirati glede na regije FADN, navedene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1217/2009, ter glede na tipe kmetovanja in ekonomske velikosti.
(4)
Da se zagotovi reprezentativni vzorec poročevalskih kmetij za stratificirano področje spremljanja, bi bilo treba določiti število poročevalskih kmetij na državo članico in na regijo FADN.
(5)
Načrt za izbor bi bilo treba oblikovati pred začetkom zadevnega obračunskega leta, da se Komisiji omogoči, da preveri njegovo vsebino, preden se načrt uporabi za izbor poročevalskih kmetij.
(6)
Za dosego ciljev iz člena 5b Uredbe (ES) št. 1217/2009, ki se uporabijo za namene FADN, bi bilo treba določiti izvedbena pravila za tipologijo Unije.
(7)
Tip kmetovanja in ekonomsko velikost kmetijskega gospodarstva bi bilo treba določiti na podlagi ekonomskega merila. Za ta namen je primerno uporabiti standardni prihodek iz člena 5b(2) Uredbe (ES) št. 1217/2009. Ti standardni prihodki morajo biti določeni po proizvodih in v skladu s seznamom značilnosti raziskovanja o strukturi kmetijskih gospodarstev iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1166/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5). V ta namen je treba določiti ujemanje med značilnostmi raziskovanj o strukturi kmetijskih gospodarstev in postavkami poročila s kmetijskega gospodarstva FADN.
(8)
Glede na naraščajočo pomembnost dohodka pridobitnih dejavnosti, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom, razen kmetijskih dejavnosti na kmetijskem gospodarstvu, bi bilo treba v tipologijo Unije vključiti klasifikacijsko spremenljivko, ki odraža pomembnost takšnih drugih pridobitnih dejavnosti, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom.
(9)
Nadalje je treba določiti nekatera pravila za pošiljanje standardnih prihodkov in podatkov, potrebnih za njihov izračun, Komisiji.
(10)
Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1198/2014 (6) določa glavne skupine računovodskih podatkov iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1217/2009 in splošna pravila za zbiranje takih podatkov. Računovodski podatki, zbrani na podlagi poročila s kmetijskega gospodarstva, katerega namen je zanesljivo določiti dohodke kmetijskih gospodarstev, morajo biti glede na svojo vrsto, opredelitev in obliko predstavitve ne glede na karakteristike poročevalskih kmetij, udeleženih v raziskovanja, enotni. Zato je treba določiti obrazec in obliko poročila s kmetijskega gospodarstva ter metode in roke za predložitev podatkov Komisiji. Podatki, zbrani na podlagi poročila s kmetijskega gospodarstva, morajo upoštevati tudi reformo skupne kmetijske politike iz leta 2013.
(11)
Organ za zvezo, ki ga imenuje vsaka država članica, mora Komisiji v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1217/2009 pravočasno poslati ustrezno izpolnjena poročila s kmetijskega gospodarstva, da se zagotovi enotna in pravočasna obravnava predloženih računovodskih podatkov. Postopek predložitve računovodskih podatkov Komisiji mora biti praktičen in varen. Zato bi bilo treba določiti, da lahko organ za zvezo zadevne informacije Komisiji pošlje neposredno prek računalniškega sistema, ki ga Komisija vzpostavi za namene navedene uredbe, ter v zvezi s tem določiti nadaljnje podrobnosti. Primerno je, da roki za predložitev navedenih podatkov Komisiji upoštevajo preteklo prakso držav članic pri predložitvi takšnih podatkov.
(12)
Vsako poročilo s kmetijskega gospodarstva, ki se posreduje Komisiji, bi moralo biti ustrezno izpolnjeno, če naj velja za upravičeno do standardnega plačila.
(13)
Uredba (ES) št. 1217/2009 za vsako državo članico določa omejitev skupnega števila ustrezno izpolnjenih poročil s kmetijskega gospodarstva, upravičenih do financiranja Unije. Glede števila poročevalskih kmetij na regijo FADN bi morala biti dovoljena prožnost, v kolikor se upošteva skupno število poročevalskih kmetij zadevne države članice, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 1217/2009.
(14)
Člen 19 Uredbe (ES) št. 1217/2009 določa, da proračunska sredstva, ki se vključijo v splošni proračun Evropske unije, v delu proračuna za Komisijo zajemajo skupni znesek standardnega plačila državam članicam za ustrezno izpolnjena poročila s kmetijskih gospodarstev, poslana Komisiji v določenem roku. Število ustrezno izpolnjenih poročil s kmetijskih gospodarstev, za katere se plača standardno plačilo, ne sme presegati največjega števila poročevalskih kmetij.
(15)
Da se prispeva k izboljšanju postopka obravnave podatkov iz poročil s kmetijskega gospodarstva, bi bilo treba državam članicam, ki predložijo ustrezno izpolnjena poročila s kmetijskega gospodarstva pred rokom za njihovo predložitev, plačati višje standardno plačilo.
(16)
Ker bi bilo treba ukrepe iz te uredbe uporabljati od obračunskega leta 2015 dalje, bi se morala ta uredba uporabljati od navedenega obračunskega leta.
(17)
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za mrežo računovodskih podatkov s kmetij -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE 1
PODROČJE SPREMLJANJA IN NAČRT ZA IZBOR
Člen 1
Prag ekonomske velikosti
Pragovi ekonomske velikosti iz prvega pododstavka člen 5(1) Uredbe (ES) št. 1217/2009 so določeni v Prilogi I k tej uredbi.
Člen 2
Število poročevalskih kmetij
Število poročevalskih kmetij na državo članico in na regijo mreže računovodskih podatkov s kmetij (FADN), kakor je določeno v členu 5a(2) Uredbe (ES) št. 1217/2009, je določeno v Prilogi II k tej uredbi.
Člen 3
Načrt za izbor
1. Modeli in metode v zvezi z obliko in vsebino podatkov iz člena 5a(4) Uredbe (ES) št. 1217/2009 so določeni v Prilogi III k tej uredbi.
2. Države članice Komisijo po elektronski poti obvestijo o načrtu za izbor iz člena 5a(1) Uredbe (ES) št. 1217/2009, ki ga odobri državni odbor iz člena 6(2) navedene uredbe, najpozneje dva meseca pred začetkom obračunskega leta, na katerega se nanaša.
POGLAVJE 2
TIPOLOGIJA UNIJE ZA KMETIJSKA GOSPODARSTVA
Člen 4
Posebni tipi specializiranega kmetovanja
Priloga IV k tej uredbi določa metode za izračun posebnih tipov specializiranega kmetovanja iz člena 5b(3) Uredbe (ES) št. 1217/2009 in njihovo ujemanje s splošnimi in glavnimi tipi kmetovanja iz navedenega člena.
Člen 5
Ekonomska velikost kmetijskega gospodarstva
Priloga V k tej uredbi določa metodo za izračun ekonomske velikosti kmetijskega gospodarstva iz člena 5b(4) Uredbe (ES) št. 1217/2009 in razrede ekonomske velikosti iz člena 5b(1) navedene uredbe.
Člen 6
Standardni prihodek in skupni standardni prihodek
1. Metoda izračuna za določitev standardnih prihodkov vsake karakteristike iz člena 5b(2) Uredbe (ES) št. 1217/2009 in postopki za zbiranje ustreznih podatkov so določeni v Prilogi VI k tej uredbi.
Standardni prihodek različnih karakteristik kmetijskega gospodarstva iz člena 5b(2) Uredbe (ES) št. 1217/2009 se določi za vsako geografsko enoto iz točke 2(b) Priloge VI k tej uredbi in za vsako značilnost kmetijskih rastlin in živine v raziskovanju strukture kmetijskih gospodarstev iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1166/2008.
2. Skupni standardni prihodek kmetijskega gospodarstva se dobi z množenjem standardnih prihodkov vsake značilnosti kmetijskih rastlin in živine s številom ustreznih enot.
Člen 7
Druge pridobitne dejavnosti, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom
Druge pridobitne dejavnosti, ki so neposredno povezane s kmetijskim gospodarstvom, iz člena 5b(5) Uredbe (ES) št. 1217/2009 so določene v delu A Priloge VII k tej uredbi. Razvrščene so v odstotne skupine glede na pomembnost. Navedene odstotne skupine so določene v delu C Priloge VII k tej uredbi.
Metoda ocene pomembnosti pridobitnih dejavnosti iz prvega odstavka je navedena v delih B in C Priloge VII k tej uredbi.
Člen 8
Sporočanje standardnih prihodkov in podatkov za njihovo določitev
1. Države članice Komisiji (Eurostatu) v skladu s členom 5b(6) Uredbe (ES) št. 1217/2009 pošljejo standardne prihodke in podatke za njihovo določitev za referenčno obdobje leta N do 31. decembra leta N +3.
2. Za predložitev podatkov iz odstavka 1 države članice uporabijo računalniške sisteme, ki jih za ta namen da na voljo Komisija (Eurostat).
POGLAVJE 3
POROČILO S KMETIJSKEGA GOSPODARSTVA IN PREDLOŽITEV PODATKOV KOMISIJI
Člen 9
Obrazec in oblika poročila s kmetijskega gospodarstva
Obrazec in oblika predstavitve računovodskih podatkov iz člena 8 Uredbe (ES) št. 1217/2009 ter navodila v zvezi s tem so določeni v Prilogi VIII k tej uredbi.
Člen 10
Metode in roki za posredovanje podatkov Komisiji
1. Poročila s kmetijskega gospodarstva Komisiji predloži organ za zvezo iz člena 7 Uredbe (ES) št. 1217/2009 prek zbirnega in nadzornega računalniškega sistema iz člena 19(1)(b) Uredbe (ES) št. 1217/2009. Zahtevane informacije se izmenjujejo po elektronski poti na podlagi modelov, ki so organu za zvezo na voljo prek tega sistema.
2. Države članice o splošnih pogojih vzpostavitve računalniškega sistema iz odstavka 1 obvesti Odbor za mrežo računovodskih podatkov s kmetij.
3. Poročila s kmetijskega gospodarstva se Komisiji pošljejo do 31. decembra po koncu zadevnega obračunskega leta.
Države članice, ki niso mogle zagotoviti podatkov iz poročila s kmetijskega gospodarstva za leto 2012 v roku, določenem v prvem pododstavku, lahko poročila s kmetijskega gospodarstva Komisiji predložijo do tri mesece po izteku roka iz prvega pododstavka.
4. Poročila s kmetijskega gospodarstva veljajo za predložena Komisiji, ko se računovodski podatki iz člena 9 vnesejo v zbirni in nadzorni računalniški sistem iz odstavka 1, se opravijo naknadna računalniška preverjanja in organ za zvezo potrdi, da se podatki lahko naložijo v navedeni sistem.
POGLAVJE 4
STANDARDNO PLAČILO
Člen 11
Ustrezno izpolnjena poročila s kmetijskega gospodarstva
Za namene člena 19(1)(a) Uredbe (ES) št. 1217/2009 je poročilo s kmetijskega gospodarstva ustrezno izpolnjeno, če je njegova vsebina točna in so računovodski podatki v poročilu zabeleženi in predloženi v skladu z obrazcem in obliko iz Priloge VIII k tej uredbi.
Člen 12
Upravičeno število poročil s kmetijskega gospodarstva
Skupno število ustrezno izpolnjenih in predloženih poročil s kmetijskega gospodarstva na državo članico, kakor je določeno v členu 5a(2) Uredbe (ES) št. 1217/2009, ki je upravičeno do standardnega plačila, ne presega skupnega števila poročevalskih kmetij, določenega za navedeno državo članico v Prilogi II k tej uredbi.
Če imajo države članice več kot eno regijo FADN, je lahko število ustrezno izpolnjenih in predloženih poročil s kmetijskega gospodarstva na regijo FADN, ki so upravičeni do standardnega plačila, do 20 % višje od števila, določenega za zadevno regijo FADN, pod pogojem, da skupno število ustrezno izpolnjenih in predloženih poročil s kmetijskega gospodarstva zadevne države članice ne presega skupnega števila, določenega za navedeno državo članico v Prilogi II k tej uredbi.
Člen 13
Izplačilo standardnega plačila
Skupni znesek standardnega plačila iz člena 19(1)(a) Uredbe (ES) št. 1217/2009 se izplača v dveh obrokih:
(a)
plačilo, ki ustreza 50 % celotnega zneska, izračunanega na podlagi zneska iz prvega odstavka člena 14 te uredbe, se izvede na začetku vsakega obračunskega leta za število poročevalskih kmetij iz Priloge II k tej uredbi;
(b)
preostali znesek se izplača po tem, ko Komisija preveri, da so bila predložena poročila s kmetijskega gospodarstva ustrezno izpolnjena.
Preostali znesek iz točke (b) prvega odstavka tega člena se izračuna tako, da se standardno plačilo na poročilo s kmetijskega gospodarstva, izračunano na podlagi člena 14 te uredbe, pomnoži s številom ustrezno izpolnjenih poročil s kmetijskega gospodarstva, ki so upravičena v skladu s členom 12 te uredbe, od česar se odšteje plačilo iz točke (a) prvega odstavka tega člena.
Člen 14
Znesek standardnega plačila
Standardno plačilo iz člena 19(1)(a) Uredbe (ES) št. 1217/2009 se določi na 160 EUR na poročilo s kmetijskega gospodarstva.
Če 80-odstotni prag iz člena 19(1)(a) Uredbe (ES) št. 1217/2009 ni dosežen niti na ravni regije FADN niti na ravni zadevne države članice, se znižanje iz navedene določbe uporabi samo na državni ravni.
Če država članica predloži računovodske podatke iz člena 9 te uredbe najpozneje en mesec pred iztekom zadevnih rokov iz člena 10(3), se standardno plačilo zviša za 5 EUR, razen če 80-odstotni prag iz člena 19(1)(a) Uredbe (ES) št. 1217/2009 v zvezi regijo FADN ali državo članico ni bil dosežen.
POGLAVJE 5
PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE
Člen 15
Razveljavitve
Izvedbena Uredba (EU) št. 283/2012 in Izvedbena Uredba (EU) št. 730/2013 se razveljavita s 1. januarjem 2015.
Vendar se še naprej uporabljata za obračunska leta pred obračunskim letom 2015.
Člen 16
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od obračunskega leta 2015.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 3. februarja 2015