PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/346
ze dne 9. února 2015,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Spojeným královstvím ve vztahu k Severnímu Irsku podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem C(2015) 542)
(Pouze anglické znění je závazné)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na přílohu III bod 2 třetí pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanoveného v první větě druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písm. a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 14. prosince 2007 přijala Komise rozhodnutí 2007/863/ES (2), kterým se povoluje odchylka požadovaná Spojeným královstvím ve vztahu k Severnímu Irsku podle směrnice 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů, která umožňuje za určitých podmínek používat statková hnojiva do výše 250 kg dusíku na hektar za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem pastvin.
(3)
Dne 24. února 2011 přijala Komise rozhodnutí 2011/128/EU (3), kterým se mění rozhodnutí 2007/863/ES a platnost odchylky se prodlužuje do 31. prosince 2014.
(4)
Odchylka povolená rozhodnutím 2007/863/ES ve znění rozhodnutí 2011/128/EU se v roce 2013 týkala 145 zemědělských podniků, což odpovídá přibližně 0,59 % z celkového počtu podniků a 0,42 % z celkové čisté zemědělské plochy.
(5)
Dne 10. října 2014 předložilo Spojené království Komisi žádost o prodloužení odchylky pro oblast Severního Irska podle přílohy III bodu 2 třetího pododstavce směrnice 91/676/EHS.
(6)
Spojené království používá pro oblast Severního Irska v souladu s čl. 3 odst. 5 směrnice 91/676/EHS akční program na celém svém území.
(7)
Ze zprávy Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění směrnice 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů za období 2008-2011, která vycházela ze zpráv členských států, vyplývá, že v případě podzemních vod vykazují ve Spojeném království v oblasti Severního Irska všechny monitorovací stanice průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 50 mg/l a 93 % monitorovacích stanic vykazuje průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l. V případě povrchových vod vykazují všechny monitorovací stanice průměrné koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l.
(8)
V posledních několika letech došlo ke snížení počtu hospodářských zvířat i ke snížení používání umělých hnojiv. V období 2008-2011 ve srovnání s obdobím 2004-2007 se počet skotu snížil o 5 %, drůbeže o 5 % a ovcí o 10 %, zatímco počet prasat stoupl o 4 %. Průměrná zátěž dusíku ze statkových hnojiv v období 2008-2011 činila 117 kg/ha, což ve srovnání s obdobím 2004-2007 znamená pokles o 6,4 %. Průměrný přebytek fosforu ze statkových hnojiv v období 2008-2011 činil 13,6 kg/ha, což ve srovnání s obdobím 2004-2007 znamená pokles o 30,1 %. Používání umělých dusíkatých hnojiv se v období 2008-2011 v porovnání s obdobím 2004-2007 snížilo v průměru o 18,4 %. Používání umělých fosforečných hnojiv se v období 2008-2011 v porovnání s obdobím 2004-2007 snížilo v průměru o 53 %.
(9)
V Severním Irsku se pastviny rozkládají na 93 % zemědělské půdy. Celkově je v zemědělských podnicích s pastvinami 42 % půdy obhospodařováno extenzivně s intenzitou chovu nižší než jedna dobytčí jednotka na hektar a nízkými vstupy hnojiv, 37 % je obhospodařováno podle agroenvironmentálních programů a pouze 24 % je obhospodařováno intenzivněji, s intenzitou chovu dvou či více dobytčích jednotek na hektar. Pět procent je využíváno pro zemědělství na orné půdě. Průměrné použití umělých hnojiv na pastvinách je u dusíku 79 kg/ha a u fosforu 5 kg/ha.
(10)
Severní Irsko se vyznačuje vysokým úhrnem srážek a převládající půdou se špatným odvodněním. Kvůli špatnému odvodnění je denitrifikační potenciál většiny půd v Severním Irsku relativně vysoký, což snižuje koncentraci dusičnanů v půdě a tím množství dusičnanů schopné vyplavování.
(11)
Podnebí Severního Irska charakterizované rovnoměrným rozdělením ročních srážek v celém roce a poměrně malým rozsahem ročních teplot podporuje relativně dlouhé vegetační období travin v oblastech, kde je půda aktivně spravována a obhospodařována, pohybující se od 270 dnů za rok v pobřežních oblastech na východě přibližně do 260 dnů za rok v centrálních nížinách.
(12)
Komise se po přezkoumání žádosti Spojeného království pro oblast Severního Irska, zohlednění akčního programu a na základě zkušeností získaných z uplatňování odchylky podle rozhodnutí 2007/863/ES ve znění rozhodnutí 2011/128/EU domnívá, že množství statkových hnojiv navržené Severním Irskem, které odpovídá 250 kg dusíku na hektar za rok, neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky.
(13)
Z dokumentace předložené Severním Irskem dále vyplývá, že navrhované množství 250 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar a za rok v zemědělských podnicích s nejméně 80 % podílem pastvin je zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou např. dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(14)
Platnost rozhodnutí 2007/863/ES ve znění rozhodnutí 2011/128/EU končí dne 31. prosince 2014. Aby bylo zajištěno, že dotčení zemědělci mohou dále využívat této odchylky, je vhodné přijmout toto rozhodnutí.
(15)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Spojeným královstvím ve vztahu k Severnímu Irsku dopisem ze dne 10. října 2014 za účelem povolení vyššího množství statkových hnojiv, než stanoví první věta druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a písm. a) druhého pododstavce bodu 2 přílohy III uvedené směrnice, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:
1.
„zemědělskými podniky s pastvinami“ se rozumějí podniky, v nichž tvoří travní porost nejméně 80 % zemědělské plochy vhodné pro použití statkových hnojiv;
2.
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ se rozumí skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, jelenovití, kozy a koně;
3.
„travou“ se rozumí trvalé nebo dočasné travní porosty (za dočasné se považují pozemky ležící ladem po dobu kratší čtyř let);
4.
„pozemkem“ se rozumí jednotlivé pole nebo skupina polí homogenní z hlediska plodin, půdního typu a postupů hnojení.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije na jednotlivé zemědělské podniky s pastvinami a za podmínek uvedených v článcích 4, 5 a 6.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1. Zemědělci, kteří chtějí využívat odchylky podle tohoto rozhodnutí, každoročně předloží příslušnému orgánu žádost o její povolení.
2. Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5 a 6.
Článek 5
Používání statkových a jiných hnojiv
1. Množství statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat, které je každoročně vpraveno do půdy v zemědělských podnicích s pastvinami, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nepřekročí množství statkových hnojiv obsahující 250 kg dusíku na hektar za podmínek stanovených v odstavcích 2 až 8.
2. Celkový přísun dusíku nepřekročí předpokládané nároky dotyčné plodiny na živiny a zohledňuje i zásobování z půdy. Celkové použití dusíku se rozděluje na základě intenzity chovu a výnosnosti pastvin.
3. Pro každý zemědělský podnik se vede plán hnojení, jenž u zemědělské půdy popisuje střídání plodin i plánované použití statkových a jiných hnojiv. Tento plán se v podniku zpřístupní v každém kalendářním roce před 1. březnem. Plán hnojení obsahuje přinejmenším tyto údaje:
a)
plán střídání plodin, který musí uvádět plošnou výměru pozemků s travou a pozemků s jinými plodinami, včetně situačního náčrtu s umístěním jednotlivých pozemků;
b)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;
c)
výpočet množství dusíku (po odečtení ztrát při ustájení a skladování) i fosforu vyprodukovaného ze statkových hnojiv v zemědělském podniku;
d)
množství, druh a vlastnosti statkových hnojiv dodávaných ze zemědělského podniku nebo do zemědělského podniku;
e)
předpokládané nároky plodin na jednotlivých pozemcích na dusík a fosfor;
f)
výsledky analýzy půdy, pokud jde o stav půdy z hlediska dusíku a fosforu, jsou-li k dispozici;
g)
druh hnojiva, které má být použito;
h)
výpočet použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na každém pozemku;
i)
výpočet použití dusíku a fosforu z umělých a jiných hnojiv na každém pozemku.
Plán hnojení se aktualizuje nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad mezi plánem a skutečnými zemědělskými postupy.
4. Každý zemědělec vede evidenci hnojení včetně informací týkajících se hospodaření s dusíkem a přísunu fosforu a informací týkajících se nakládání se znečištěnou vodou. Tyto informace se každoročně předkládají příslušnému orgánu.
5. U každého zemědělského podniku s pastvinami, který využívá odchylky, souhlasí zemědělec s případnou kontrolou žádosti uvedené v čl. 4 odst. 1, jakož i plánu a evidence hnojení.
6. Každý zemědělec, který využívá odchylky, provádí za účelem správného hnojení periodické analýzy dusíku a fosforu v půdě.
Pro každou plochu zemědělského podniku, která je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy, se odběr vzorků a analýza provede nejméně jednou za čtyři roky.
Na každých pět hektarů zemědělské půdy se provede nejméně jedna analýza.
V každém zemědělském podniku využívajícím odchylku se zpřístupní výsledky analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě.
7. Před osevem travou na podzim se nesmí statková hnojiva rozmetávat.
8. U každého zemědělského podniku s pastvinami, který využívá odchylky, zajistí zemědělec, aby bilance fosforu, vypočtená podle metodiky stanovené příslušným orgánem, nevykazovala nadbytek vyšší než 10 kg fosforu na hektar za rok.
Článek 6
Hospodaření s půdou
1. Na 80 nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv se v zemědělských podnicích vyseje tráva.
2. Zemědělci, kteří využívají jednotlivé odchylky, provedou tato opatření:
a)
dočasné travinné porosty se zaorají na jaře;
b)
bezprostředně po zaorání trávy na všech půdních typech následuje osev plodinami s vysokou potřebou dusíku;
c)
střídání plodin nezahrnuje luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík.
3. Ustanovení odst. 2 písm. c) však neplatí pro jetel na pastvinách s méně než 50 % jetele ani pro jiné luštěniny, pod které se seje tráva.
Článek 7
Další opatření
Tato odchylka se použije, aniž jsou dotčena opatření, která musí vyhovovat jiným právním předpisům EU pro oblast životního prostředí.
Článek 8
Monitorování
1. Příslušný orgán zajistí, aby byly pro každou oblast, na kterou se vztahuje jednotlivá odchylka, vypracovány a každoročně aktualizovány mapy znázorňující procentní podíl zemědělských podniků s pastvinami, hospodářských zvířat a zemědělské půdy i mapy týkající se místního využívání půdy.
2. Monitorování se provádí u půdy, povrchových a podzemních vod za účelem poskytování údajů o koncentraci dusíku a fosforu v půdní vodě, minerálního dusíku v půdním profilu a koncentraci dusičnanů v podzemních a povrchových vodách, a to jak v případě podmínek uplatnění výjimky, tak bez nich. Monitorování se provádí v měřítku pro pozemky zemědělských podniků v zemědělských monitorovacích pásmech. Monitorovací místa zahrnují hlavní typy půdy, úroveň intenzity, postupy hnojení a plodiny.
3. U zemědělských pásem nacházejících se v blízkosti nejohroženějších vodních útvarů se provádí zvýšené monitorování vody.
4. Šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů se provádějí v zemědělských podnicích, které využívají jednotlivé odchylky. Shromážděné informace a údaje vyplývající z analýzy živin uvedené v čl. 5 odst. 6 a monitorování uvedeného v odstavci 2 tohoto článku se použijí pro modelové výpočty rozsahu vyplavování dusičnanů a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících odchylky.
Článek 9
Kontroly
1. Příslušné orgány zajistí, aby byly všechny žádosti o povolení odchylky předloženy ke správní kontrole. Pokud kontrola prokáže nesplnění podmínek uvedených v článcích 5 a 6, je o tom žadatel vyrozuměn. V takovémto případě se žádost považuje za zamítnutou.
2. Na základě analýzy rizik, výsledků kontrol z předchozích let a výsledků všeobecných namátkových kontrol uplatňování právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS se vypracuje program inspekcí v terénu. Inspekce v terénu týkající se podmínek uvedených v článcích 5 a 6 tohoto rozhodnutí se provádějí nejméně u 5 % zemědělských podniků využívajících jednotlivé odchylky. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, je o tom příslušný zemědělec vyrozuměn. Tyto informace musí být vzaty v úvahu při rozhodování o žádosti o povolení odchylky v následujícím roce.
3. Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky pro ověřování, zda jsou dodržovány podmínky odchylky povolené podle tohoto rozhodnutí.
Článek 10
Podávání zpráv
Příslušné orgány předkládají každoročně do června zprávu obsahující tyto informace:
1.
mapy znázorňující pro každou oblast, na kterou se vztahuje jednotlivá odchylka, procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy, jakož i mapy týkající se místního využívání půdy podle čl. 8 odst. 1;
2.
výsledky monitorování koncentrací dusičnanů v podzemních a povrchových vodách, včetně informací o trendech kvality vody, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, a také údaje o vlivu odchylky na jakost vody, podle čl. 8 odst. 2;
3.
výsledky monitorování koncentrací dusíku a fosforu v půdní vodě a minerálního dusíku v půdním profilu, a to jak za podmínek s odchylkou, tak bez odchylky, podle čl. 8 odst. 2;
4.
shrnutí a vyhodnocení údajů získaných ze zvýšeného monitorování vody podle čl. 8 odst. 3;
5.
výsledky šetření ohledně místního využívání půdy, střídání plodin a zemědělských postupů podle čl. 8 odst. 4;
6.
výsledky modelových výpočtů rozsahu vyplavování dusíku a úniku fosforu, k němuž dochází v zemědělských podnicích využívajících jednotlivou odchylku, podle čl. 8 odst. 4;
7.
vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, vycházející z kontrol na úrovni zemědělských podniků, a informací o nevyhovujících zemědělských podnicích, vycházející z výsledků správních kontrol a inspekcí v terénu, podle čl. 9 odst. 1 a 2.
Článek 11
Použití
Toto rozhodnutí se použije v souvislosti s SR 2014 č. 307 - Akčním programem pro dusičnany (Severní Irsko) 2014.
Toto rozhodnutí pozbývá platnosti dne 31. prosince 2018.
Článek 12
Toto rozhodnutí je určeno Spojenému království Velké Británie a Severního Irska.
V Bruselu dne 9. února 2015.
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/346
z dne 9. februarja 2015
o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevalo Združeno kraljestvo z ozirom na Severno Irsko na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov
(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 542)
(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (1) in zlasti tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Če se količina gnoja, ki jo namerava država članica letno vnesti na hektar, razlikuje od količin, navedenih v prvem stavku drugega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS in v točki (a) navedenega pododstavka, mora biti ta količina določena tako, da ne posega v doseganje ciljev iz člena 1 navedene direktive, in biti upravičena glede na objektivna merila, kot so dolga rastna doba in posevki, ki sprejmejo veliko dušika.
(2)
Komisija je 14. decembra 2007 sprejela Odločbo 2007/863/ES (2) o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevalo Združeno kraljestvo z ozirom na Severno Irsko na podlagi Direktive 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov, s katero je pod določenimi pogoji dovolila letni vnos 250 kg dušika iz živinskega gnoja na hektar na kmetijah z vsaj 80 % travinja.
(3)
Komisija je 24. februarja 2011 sprejela Sklep 2011/128/EU (3) o spremembi Odločbe 2007/863/ES in podaljšanju odstopanja do 31. decembra 2014.
(4)
Odstopanje, odobreno z Odločbo 2007/863/ES, kakor je bila spremenjena s Sklepom 2011/128/EU, je v letu 2013 zadevalo 145 kmetij, kar ustreza približno 0,59 % skupnega števila kmetijskih gospodarstev in 0,42 % celotne neto kmetijske površine.
(5)
Združeno kraljestvo je za Severno Irsko 10. oktobra 2014 Komisiji predložilo zahtevek za odstopanje na podlagi tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS.
(6)
Združeno kraljestvo za regijo Severna Irska v skladu z odstavkom 5 člena 3 Direktive 91/676/EGS uporablja akcijski program na vsem svojem ozemlju.
(7)
Poročilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o izvajanju Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov na podlagi poročil držav članic za obdobje 2008-2011 kaže, da je v Združenem kraljestvu v regiji Severna Irska, kar zadeva podzemno vodo, povprečna koncentracija nitratov na vseh postajah za spremljanje pod 50 mg/l, in da je povprečna koncentracija nitratov na 93 % postaj za spremljanje pod 25 mg/l. Kar zadeva površinsko vodo, so povprečne koncentracije nitratov na vseh postajah za spremljanje pod 25 mg/l.
(8)
Število glav živine in uporaba kemičnih gnojil sta se v zadnjih letih zmanjšala. Število govedi, perutnine in ovac se je od obdobja 2004-2007 do obdobja 2008-2011 znižalo za 5 %, 5 % oziroma 10 %, število prašičev pa se je zvišalo za 4 %. Povprečen nanos dušika iz živinskega gnoja je v obdobju 2008-2011 znašal 117 kg/ha, kar pomeni 6,4-odstotno zmanjšanje v primerjavi z obdobjem 2004-2007. Povprečen presežek fosforja je v obdobju 2008-2011 znašal 13,6 kg/ha, kar pomeni 30,1-odstotno zmanjšanje v primerjavi z obdobjem 2004-2007. Povprečna uporaba kemičnega dušikovega gnojila se je v obdobju 2008-2011 v primerjavi z obdobjem 2004-2007 zmanjšala za 18,4 %. Povprečna uporaba kemičnega fosforjevega gnojila se je v obdobju 2008-2011 v primerjavi z obdobjem 2004-2007 zmanjšala za 53 %.
(9)
Na Irskem je 93 % kmetijskih zemljišč namenjenih travinju. Na splošno se na travniških kmetijah 42 % površin obdeluje ekstenzivno, kar v smislu gostote pomeni eno glavo živine na hektar in manjši vnos gnojil, 37 % površin se obdeluje v okviru kmetijsko-okoljskih programov in le 24 % površin se obdeluje intenzivno z gostoto dve glavi živine na hektar ali več. 5 % površin se uporablja za pridelavo poljščin. Povprečna uporaba kemičnih gnojil na travinju je 79 kg/ha dušika in 5 kg/ha fosforja.
(10)
Za Severno Irsko je značilno, da ima veliko padavin in pretežno tla s slabim odtokom. Zaradi oviranega odtoka je na večini tal na Severnem Irskem razmeroma velika možnost denitrifikacije, ki zmanjšuje koncentracijo nitratov v tleh in zaradi tega količino nitratov, ki so podvrženi izpiranju.
(11)
Za podnebje na Severnem Irskem sta značilna enakomerno razporejena letna količina padavin in relativno majhen razpon temperatur, kar spodbuja razmeroma dolgo rastno sezono trave, kjer se zemljišča dejavno upravljajo in obdelujejo od 270 dni na leto na obalnem območju do okoli 260 dni na leto na osrednjem nižavju.
(12)
Po preučitvi zahtevka Združenega kraljestva za Severno Irsko in akcijskega programa ter glede na izkušnje, pridobljene z odstopanjem iz Odločbe 2007/863/ES, kakor je bila spremenjena s Sklepom 2011/128/EU, Komisija meni, da količina živinskega gnoja, ki ga predlaga Severna Irska, tj. 250 kg dušika na hektar letno, ne bo posegala v doseganje ciljev iz Direktive 91/676/EGS, če bodo izpolnjeni nekateri strogi pogoji.
(13)
Iz podpornih informacij, ki jih je predložila Severna Irska, je razvidno, da je predlagana letna količina 250 kg dušika iz živinskega gnoja na hektar letno na kmetijah z vsaj 80 % travinja upravičena na podlagi objektivnih meril, kot so dolge rastne dobe in posevki, ki sprejmejo veliko dušika.
(14)
Datum prenehanja veljavnosti Odločbe 2007/863/ES, kakor je bila spremenjena s Sklepom 2011/128/EU, je 31. december 2014. Da se zadevnim kmetom zagotovijo nadaljnje koristi od odstopanja, je primerno sprejeti ta sklep.
(15)
Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za nitrate, ustanovljenega v skladu s členom 9 Direktive 91/676/EGS -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Odstopanje, ki ga je zahtevalo Združeno kraljestvo z ozirom na Severno Irsko z dopisom z dne 10. oktobra 2014 za uporabo večje količine živinskega gnoja, kakor je določena v prvem stavku drugega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS in točki (a) navedenega pododstavka, se odobri ob upoštevanju pogojev iz tega sklepa.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.
„travniška kmetija“ pomeni kmetijsko gospodarstvo, na katerem 80 % ali več kmetijske površine, ki je na voljo za gnojenje z živinskim gnojem, pokriva trava;
2.
„pašna živina“ pomeni govedo (razen telet, rejenih za meso), ovce, jelenjad, koze in konje;
3.
„trava“ pomeni trajno ali začasno travišče (začasno pomeni, da leži manj kot štiri leta);
4.
„poljina“ pomeni posamezno polje ali skupino polj, ki so enotna glede posevkov, tipa tal in praks gnojenja.
Člen 3
Področje uporabe
Ta sklep se uporablja za posamične primere in pod pogoji iz členov 4, 5 in 6 za travniške kmetije.
Člen 4
Letni zahtevek in obveznosti
1. Kmetje, ki želijo, da se jim odobri odstopanje na podlagi tega sklepa, vsako leto pristojnemu organu predložijo zahtevek.
2. Poleg predložitve letnega zahtevka iz odstavka 1 se tudi pisno obvežejo, da bodo izpolnjevali pogoje iz členov 5 in 6.
Člen 5
Uporaba živinskega gnoja in drugih gnojil
1. Količina živinskega gnoja pašne živine, ki se letno vnese v tla na travniških kmetijah, vključno z živalskimi iztrebki, ne presega količine gnoja, ki vsebuje 250 kg dušika na hektar, pod pogoji iz odstavkov od 2 do 8.
2. Skupni vnos dušika ne presega predvidljivih potreb po hranilih zadevnega posevka in upošteva vnos iz tal. Skupni vnos dušika se razlikuje glede na gostoto živine in pridelavo krme.
3. Vsaka kmetija ima načrt gnojenja, v katerem je opisano kolobarjenje na kmetijskem zemljišču ter načrtovani vnos živinskega gnoja in drugih gnojil. Pripravi se vsako koledarsko leto do 1. marca. Načrt gnojenja vključuje najmanj naslednje:
(a)
načrt kolobarjenja, v katerem mora biti opredeljena površina poljin s travo in poljin z drugimi posevki, vključno s skico zemljevida, ki prikazuje lokacijo posameznih poljin;
(b)
število glav živine, opis sistema namestitve in sistema za skladiščenje, vključno z velikostjo prostora, ki je na razpolago za skladiščenje gnoja;
(c)
izračun dušika iz gnoja (z odštevkom izgub pri namestitvi in skladiščenju) in fosforja, ki se proizvedeta na kmetiji;
(d)
količino, vrsto in lastnosti gnoja, dostavljenega zunaj kmetije ali na kmetijo;
(e)
predvidene potrebe posevka po dušiku in fosforju na posameznih poljinah;
(f)
rezultate analize tal glede stanja dušika in fosforja v tleh, če so na voljo;
(g)
lastnosti gnojila, ki se bo uporabilo;
(h)
izračun vnosa dušika in fosforja z gnojem na posameznih poljinah;
(i)
izračun vnosa dušika in fosforja s kemičnimi in drugimi gnojili na posameznih poljinah.
Načrt gnojenja je treba revidirati najpozneje sedem dni po vsaki spremembi kmetijske prakse, da se zagotovi skladnost med načrtom in dejansko kmetijsko prakso.
4. Vsak kmet vodi bilanco gnojenja, vključno z informacijami o upravljanju vnosov dušika in fosforja ter upravljanju talne vode. Bilanca gnojenja se predloži pristojnemu organu za vsako koledarsko leto.
5. Za vsako travniško kmetijo, za katero je odobreno odstopanje, se kmet strinja, da se zahtevek iz člena 4(1), načrt gnojenja in bilanca gnojenja lahko preverjajo.
6. Vsak kmet, ki mu je bilo odobreno odstopanje, za namene natančnega gnojenja izvaja redne analize dušika in fosforja v tleh.
Vzorčenje in analiza se morata izvajati najmanj enkrat na štiri leta za vsako homogeno površino na kmetiji, ob upoštevanju kolobarjenja in značilnosti tal.
Izvede se vsaj ena analiza na pet hektarjev kmetijskega zemljišča.
Rezultati analize dušika in fosforja v tleh so dostopni na kmetiji, za katero je odobreno odstopanje.
7. Živinskega gnoja se ne sme nanašati jeseni pred začetkom setve trave.
8. Kmet za vsako travniško kmetijo, za katero je odobreno odstopanje, zagotovi, da končna količina fosforja, izračunana v skladu z metodologijo, ki jo je določil pristojni organ, ne preseže presežka 10 kg fosforja na hektar letno.
Člen 6
Upravljanje zemljišč
1. Na 80 % ali več površin, ki so na kmetijah na voljo za vnos gnoja, se goji trava.
2. Kmetje, ki jim je bilo odobreno posamezno odstopanje, izvajajo naslednje ukrepe:
(a)
začasno travinje se orje spomladi;
(b)
preorani travi na vseh tipih tal takoj sledijo posevki z visoko potrebo po dušiku;
(c)
kolobarjenje ne vključuje stročnic in drugih rastlin, ki vežejo atmosferski dušik.
3. Vendar pa se točka c drugega odstavka ne uporablja za deteljo v travinju z manj kot 50 % detelje ali za druge stročnice, podsejane s travo.
Člen 7
Drugi ukrepi
To odstopanje se uporablja brez poseganja v ukrepe, ki morajo biti v skladu z ostalo okoljsko zakonodajo EU.
Člen 8
Spremljanje
1. Pristojni organ zagotovi, da se pripravijo in vsako leto posodobijo zemljevidi, ki za vsako upravno enoto prikazujejo deleže travniških kmetij, živine in kmetijskih zemljišč, za katere je odobreno posamezno odstopanje, kot tudi zemljevidi, ki prikazujejo lokalno rabo zemljišč.
2. Spremljajo se tla, površinska voda in podzemna voda, da se pridobijo podatki o koncentraciji dušika in fosforja v talni vodi, o mineralnem dušiku v profilu tal in o koncentraciji nitratov v podzemni in površinski vodi, tako pod pogoji odstopanja kot tudi pod pogoji brez odstopanja. Spremljanje se izvede na kmetijskih gospodarstvih in na kmetijskih območjih spremljanja. Kraji spremljanja vključujejo glavne tipe tal, stopnje intenzivnosti, prakse gnojenja in posevke.
3. Na kmetijskih območjih, ki se nahajajo v bližini najbolj občutljivih vodnih teles, se poostri spremljanje kakovosti vode.
4. Pregled lokalne rabe zemljišč, kolobarjenja in kmetijske prakse se izvede na kmetijah, za katere je odobreno posamezno odstopanje. Zbrani podatki ter podatki, ki izvirajo iz analize hranil iz člena 5(6) in spremljanja iz odstavka 2 tega člena, se uporabijo za modelno zasnovane izračune obsega izgub nitratov in fosforja na kmetijah, za katere je bilo odobreno odstopanje.
Člen 9
Nadzor
1. Pristojni organi zagotovijo, da so vsi zahtevki za odstopanje predmet upravnega nadzora. Kadar nadzor pokaže, da pogoji iz členov 5 in 6 niso izpolnjeni, se vložnika o tem obvesti. V tem primeru zahtevek velja za zavrnjenega.
2. Program poljskih pregledov se vzpostavi na podlagi analize tveganja, rezultatov nadzora iz prejšnjih let in rezultatov splošnega naključnega nadzora uporabe zakonodaje o izvajanju Direktive 91/676/EGS. Poljski pregledi v zvezi s pogoji iz členov 5 in 6 tega sklepa zajemajo vsaj 5 % kmetij, za katere je odobreno posamezno odstopanje. Kadar preverjanje razkrije neizpolnjevanje pogojev, se kmeta o tem obvesti. Te informacije se morajo upoštevati pri odločanju o zahtevku za odstopanje za naslednje leto.
3. Pristojnim organom se dodelijo potrebna pooblastila in sredstva za preverjanje skladnosti z odstopanjem, ki se odobri v skladu s tem sklepom.
Člen 10
Poročanje
Pristojni organi vsako leto do junija predložijo poročilo, ki vključuje naslednje podatke:
1.
zemljevide, ki za vsako upravno enoto prikazujejo delež kmetij, živine in kmetijskih zemljišč, za katere je odobreno posamezno odstopanje, kot tudi zemljevide, ki prikazujejo lokalno rabo zemljišč, iz člena 8(1);
2.
rezultate spremljanja kakovosti podzemne in površinske vode, kar zadeva koncentracijo nitratov, vključno z informacijami o trendih kakovosti vode, tako pod pogoji odstopanja kot tudi pod pogoji brez odstopanja, ter učinek odstopanja na kakovost vode, iz člena 8(2);
3.
rezultate spremljanja tal, kar zadeva koncentracijo dušika in fosforja v talni vodi ter mineralnega dušika v profilu tal, tako pod pogoji odstopanja kot tudi pod pogoji brez odstopanja, iz člena 8(2);
4.
povzetek in oceno podatkov, pridobljenih pri poostrenem spremljanju kakovosti vode, iz člena 8(3);
5.
rezultate pregledov lokalne rabe zemljišč, kolobarjenja in kmetijskih praks iz člena 8(4);
6.
rezultate modelno zasnovanih izračunov obsega izgub nitratov in fosforja na kmetijah, za katere je odobreno posamezno odstopanje, iz člena 8(4);
7.
oceno izvajanja pogojev za odstopanje na podlagi nadzora na ravni kmetij in podatke o kmetijah, ki pogojev ne izpolnjujejo, na podlagi rezultatov upravnega nadzora in poljskih pregledov iz člena 9(1) in (2).
Člen 11
Začetek uporabe
Ta sklep se uporablja v okviru predpisov SR 2014 št. 307 - Nitrates Action Programme Regulations (Severna Irska), 2014.
Ta sklep preneha veljati 31. decembra 2018.
Člen 12
Ta sklep je naslovljen na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.
V Bruslju, 9. februarja 2015