NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 101/2013
ze dne 4. února 2013
o použití kyseliny mléčné ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace u jatečně upravených těl skotu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (1), a zejména na čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (2) stanoví obecná pravidla pro hygienu potravin vztahující se na provozovatele potravinářských podniků, přičemž přihlíží především k zásadě týkající se všeobecného používání postupů založených na analýze rizik a kritických kontrolních bodech (dále jen „HACCP“).
(2)
Nařízení (ES) č. 853/2004 stanoví zvláštní pravidla pro hygienu potravin živočišného původu vztahující se na provozovatele potravinářských podniků. Stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků nepoužijí k odstranění povrchového znečištění produktů živočišného původu žádnou jinou látku než pitnou vodu, pokud nebylo použití dotyčné látky schváleno v souladu s uvedeným nařízením.
(3)
Dále nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (3) stanoví mikrobiologická kritéria pro některé mikroorganismy a prováděcí pravidla, která musí provozovatelé potravinářských podniků dodržovat při provádění obecných a zvláštních hygienických opatření podle nařízení (ES) č. 852/2004. Stanoví, že provozovatelé potravinářských podniků musí zajistit, aby potraviny splňovaly uvedená mikrobiologická kritéria.
(4)
Dne 14. prosince 2010 Komise obdržela žádost o povolení použití kyseliny mléčné ke snižování povrchové kontaminace u jatečně upravených těl skotu a masa.
(5)
Dne 26. července 2011 přijal Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) vědecké stanovisko týkající se hodnocení bezpečnosti a účinnosti kyseliny mléčné pro odstraňování povrchové mikrobiální kontaminace z jatečně upravených těl skotu, výsekových částí a výrobního masa (ořezu) (Scientific Opinion on the evaluation of the safety and efficacy of lactic acid for the removal of microbial surface contamination from beef carcases, cuts and trimmings) (4).
(6)
Ve svém stanovisku dospěl úřad EFSA k závěru, že ošetření, při nichž se k dekontaminaci používá kyselina mléčná, nepředstavují žádné bezpečnostní riziko, pakliže je použitá látka v souladu se specifikacemi Unie pro potravinářské přídatné látky. Dále úřad EFSA dospěl k závěru, že ošetření kyselinou mléčnou dosahují zásadního snížení mikrobiální kontaminace oproti situaci, kdy není použito žádné ošetření, nebo ve srovnání s ošetřením pitnou vodou, a že je nepravděpodobné, že by taková ošetření přispívala k rozvoji rezistence mikroorganismů.
(7)
Úřad EFSA doporučuje, aby provozovatelé potravinářských podniků potvrdili antimikrobiální účinnost těchto ošetření při svých specifických podmínkách zpracování a ověřili koncentraci kyseliny mléčné, teplotu aplikace a další faktory, které ovlivňují její účinnost ve funkci dekontaminačního činidla. Úřad EFSA ve svém stanovisku dále dospěl k závěru, že z tohoto použití kyseliny mléčné neplynou žádné negativní dopady na životní prostředí.
(8)
Podle stanoviska EFSA nebude zbytkové množství, které se v souvislosti s ošetřením kyselinou mléčnou vstřebá do hovězího masa, převyšovat 190 mg/kg. Takovéto množství se považuje za zbytkové ve srovnání s aktivním množstvím, jehož je třeba ke snížení povrchové mikrobiální kontaminace. Nemá ani žádný technologický účinek na konečný produkt. Zbytkové množství kyseliny mléčné použité ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace je zanedbatelné ve srovnání s množstvím kyseliny mléčné, která se v hovězím mase přirozeně vyskytuje, a nepředstavuje žádné bezpečnostní riziko. V některých masných polotovarech jsou jako potravinářské přídatné látky pro účely konzervace povoleny soli kyseliny mléčné. Pro tyto účely se běžně používají hodnoty 20 000 mg/kg. Použití kyseliny mléčné pro účely snižování povrchové mikrobiální kontaminace se tudíž jasně odlišuje od jejího použití jakožto potravinářské přídatné látky.
(9)
S ohledem na stanovisko EFSA a vzhledem ke schopnosti kyseliny mléčné zásadním způsobem snižovat možnou mikrobiální kontaminaci je vhodné povolit její použití ke snižování povrchové kontaminace. Takovéto použití by však mělo podléhat určitým podmínkám. Mělo by být omezeno na použití na úrovni jatek u jatečně upravených těl, jejich půlek či čtvrtí a mělo by být začleněno do správné hygienické praxe a systémů založených na HACCP.
(10)
Nařízení Komise (EU) č. 231/2012 ze dne 9. března 2012, kterým se stanoví specifikace pro potravinářské přídatné látky uvedené v přílohách II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (5), stanoví specifikace pro potravinářské přídatné látky, a to zejména takové, které se týkají původu, kritérií pro čistotu a jakýchkoli dalších nezbytných informací.
(11)
Podle stanoviska EFSA by kyselina mléčná používaná ke snižování povrchové kontaminace u jatečně upravených těl skotu měla být v souladu se specifikacemi pro kyselinu mléčnou stanovenými právními předpisy Unie. V případě, že se kyselina mléčná používá ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace podle tohoto nařízení, bylo by tudíž vhodné, aby taková kyselina mléčná byla v souladu se specifikacemi stanovenými nařízením (EU) č. 231/2012.
(12)
Použití kyseliny mléčné ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace u jatečně upravených těl skotu, jejich půlek či čtvrtí nesmí mít vliv na povinnost provozovatelů potravinářských podniků dodržovat požadavky právních předpisů Unie týkajících se hygieny potravin, jak je stanoví nařízení (ES) č. 852/2004, (ES) č. 853/2004 a (ES) č. 2073/2005, a nemělo by být v žádném případě považováno za náhradu správné hygienické praxe na jatkách a provozních postupů či za alternativu při plnění požadavků uvedených nařízení.
(13)
Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou. Komise proto předložila Radě návrh týkající se tohoto opatření a předala jej současně i Evropskému parlamentu.
(14)
S ohledem na skutečnost, že ve stanovených lhůtách Rada nerozhodla a Evropský parlament nevyjádřil s opatřením nesouhlas, měla by Komise opatření přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Provozovatelé potravinářských podniků mohou na úrovni jatek používat kyselinu mléčnou ke snižování povrchové mikrobiální kontaminace u jatečně upravených těl skotu, jejich půlek či čtvrtí v souladu s podmínkami stanovenými v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. února 2013.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 101/2013
z dne 4. februarja 2013
o uporabi mlečne kisline za zmanjšanje površinske mikrobiološke kontaminacije s trupov goveda
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 853/2004 z dne 29. aprila 2004 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (1) in zlasti člena 3(2) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (2) določa splošna pravila o higieni živil za nosilce živilske dejavnosti, pri čemer upošteva načelo v zvezi s splošnim izvajanjem postopkov, ki temeljijo na analizi tveganj in načelih kritične kontrolne točke (HACCP).
(2)
Uredba (ES) št. 853/2004 nosilcem živilske dejavnosti nalaga posebna higienska pravila za živila živalskega izvora. Določa, da nosilci živilske dejavnosti za odstranjevanje površinske kontaminacije z živil živalskega izvora ne smejo uporabljati nobene druge snovi razen pitne vode, razen če je bila uporaba take snovi odobrena v skladu z navedeno uredbo.
(3)
Poleg tega Uredba Komisije (ES) št. 2073/2005 z dne 15. novembra 2005 o mikrobioloških merilih za živila (3) določa mikrobiološka merila za nekatere mikroorganizme in izvedbena pravila, ki jih morajo upoštevati nosilci živilske dejavnosti pri izvajanju splošnih in posebnih higienskih ukrepov iz Uredbe (ES) št. 852/2004. Nosilce živilske dejavnosti obvezuje, da zagotavljajo izpolnjevanje navedenih mikrobioloških meril.
(4)
Komisija je 14. decembra 2010 prejela vlogo za odobritev uporabe mlečne kisline za zmanjšanje površinske kontaminacije s trupov in mesa goveda.
(5)
Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je 26. julija 2011 sprejela znanstveno mnenje o oceni varnosti in učinkovitosti mlečne kisline za odstranitev mikrobne površinske kontaminacije s trupov, kosov in obrezkov goveda (4).
(6)
EFSA je v mnenju navedla, da obdelava z mlečno kislino za dekontaminacijo ne ogroža varnosti, pod pogojem da je uporabljena snov v skladu s specifikacijami Unije o aditivih za živila. Poleg tega EFSA ugotavlja, da obdelava z mlečno kislino zagotavlja znatno zmanjšanje mikrobiološke kontaminacije v primerjavi z neobdelavo ali obdelavo s pitno vodo ter da je malo verjetno, da bi take obdelave prispevale k razvoju protimikrobne odpornosti.
(7)
EFSA priporoča, da nosilci živilske dejavnosti validirajo protimikrobno učinkovitost takih obdelav pod svojimi posebnimi pogoji predelave in preverjajo koncentracijo mlečne kisline, njeno temperaturo ob uporabi in druge dejavnike, ki vplivajo na njeno učinkovitost kot sredstvo za dekontaminacijo. EFSA je v mnenju navedla tudi, da ni negativnih posledic uporabe mlečne kisline za okolje.
(8)
Po mnenju EFSA preostala količina mlečne kisline, ki se med obdelavo absorbira v goveje meso, ne bo presegala 190 mg/kg. Šteje se, da je taka količina preostanek v primerjavi z aktivno količino, potrebno za zmanjšanje površinske mikrobiološke kontaminacije. Prav tako nima nobenega tehnološkega učinka za končni proizvod. Poleg tega je preostala količina mlečne kisline, ki se je uporabila za zmanjšanje površinske mikrobiološke kontaminacije, zanemarljiva v primerjavi s količino mlečne kisline, ki je naravno prisotna v govedu, in ne ogroža varnosti. Za nekatere pripravke iz mesa je dovoljeno, da se soli mlečne kisline uporabijo kot aditivi za živila za namene konzerviranja. Pri tem se običajno uporablja koncentracija 20 000 mg/kg. Zato se uporaba mlečne kisline za zmanjšanje površinske mikrobiološke kontaminacije izrazito razlikuje od uporabe mlečne kisline kot aditiva za živila.
(9)
Po mnenju EFSA in ob upoštevanju, da mlečna kislina lahko znatno zmanjša morebitno mikrobiološko kontaminacijo, je primerno, da se sprejme uporaba mlečne kisline za zmanjšanje površinske kontaminacije. Kljub temu bi morali za tako uporabo veljati nekateri pogoji. Uporaba mlečne kisline bi morala biti omejena na četrtine, polovice ali cele trupe v klavnicah in bi morala biti vključena v dobre higienske prakse in sisteme na podlagi HACCP.
(10)
Uredba Komisije (EU) št. 231/2012 z dne 9. marca 2012 o določitvi specifikacij za aditive za živila, navedene v prilogah II in III k Uredbi (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5), določa specifikacije za aditive za živila zlasti v zvezi s poreklom, merili čistosti in katerimi koli drugimi potrebnimi informacijami.
(11)
V skladu z mnenjem EFSA bi morala mlečna kislina, ki se uporablja za zmanjšanje površinske kontaminacije trupel goveda, izpolnjevati specifikacije za mlečno kislino iz zakonodaje Unije. Kadar se mlečna kislina uporablja za zmanjšanje površinske mikrobiološke kontaminacije v skladu s to uredbo, se šteje, da je taka mlečna kislina v skladu s specifikacijam iz Uredbe (EU) št. 231/2012.
(12)
Uporaba mlečne kisline za zmanjšanje površinske mikrobiološke kontaminacije četrtin, polovic in celih trupov goveda ne sme vplivati na obveznost nosilcev živilske dejavnosti, da izpolnjujejo zahteve iz zakonodaje Unije o higieni živil, kakor so določene v uredbah (ES) št. 852/2004, (ES) št. 853/2004 in (ES) št. 2073/2005, in se nikakor ne bi smela šteti kot nadomestilo za dobre higienske klavniške prakse, operativne postopke ali kot alternativa za izpolnjevanje zahtev iz navedenih uredb.
(13)
Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali ni izdal mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik. Zato je Komisija predložila Svetu predlog v zvezi s tem ukrepom in ga hkrati poslala tudi Evropskemu parlamentu.
(14)
Ker Svet ni ukrepal, Evropski parlament pa ukrepu ni nasprotoval v veljavnem roku, bi morala Komisija ukrep sprejeti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Nosilci živilske dejavnosti lahko uporabljajo mlečno kislino za zmanjšanje površinske mikrobiološke kontaminacije s četrtin, polovic in celih trupov goveda v klavnicah v skladu s pogoji iz Priloge k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 4. februarja 2013