ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. prosince 2013
o státní podpoře SA.33229 (2012/C) - (ex 2011/N) - Restrukturalizace NLB - Slovinsko, kterou Slovinsko hodlá poskytnout bance Nova Ljubljanska banka d.d.
(oznámeno pod číslem C(2013)9632)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/535/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a jiné zúčastněné strany, aby se k věci vyjádřily v souladu s těmito ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dne 14. ledna 2011 slovinské orgány oznámily státní rekapitalizaci banky Nova Ljubljanska banka d.d. (dále jen „NLB d.d.“) v hodnotě 250 milionů EUR.
(2)
Rozhodnutím ze dne 7. března 2011 (2) (dále jen „první rozhodnutí o podpoře na záchranu“) Evropská komise schválila první podporu na rekapitalizaci ve prospěch NLB d.d., která se po předložení plánu restrukturalizace poskytne na dobu šesti měsíců.
(3)
Dne 22. července 2011 oznámily slovinské orgány plán restrukturalizace. Ve dnech 6. září 2011 až 26. března 2012 předložily další aktualizace.
(4)
Dne 16. května 2012 slovinské orgány informovaly Komisi, že hodlají bance NLB d.d. poskytnout druhou rekapitalizaci. Toto opatření bylo oznámeno 6. června 2012.
(5)
Rozhodnutím ze dne 2. července 2012 (dále jen „druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení“) Komise schválila druhou rekapitalizaci NLB d.d. a zároveň zahájila důkladné vyšetřování, v němž vznesla pochybnosti ohledně schopnosti NLB d.d. obnovit svoji životaschopnost a také ohledně zajištění dostatečného sdílení nákladů a provedení opatření, která omezují narušení hospodářské soutěže a vycházejí z plánu restrukturalizace, jenž jí byl předložen.
(6)
Dne 22. listopadu 2012 bylo druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie a zúčastněné strany byly vyzvány, aby podaly připomínky (3). Komise žádné připomínky neobdržela.
(7)
V návaznosti na druhé rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení slovinské orgány dne 7. ledna 2013 oznámily, že plán restrukturalizace přepracovaly, a dne 25. března 2013 bylo předloženo pozměněné znění. Slovinské orgány následně v prosinci 2013 předložily další pozměněné znění. Znění plánu, které bylo Komisi poskytnuto v prosinci 2013, se v tomto rozhodnutí označuje jako „plán restrukturalizace“.
(8)
Na žádosti Komise slovinské orgány v období od 2. července 2012 do 9. prosince 2013 předložily další informace.
(9)
Dne 10. dubna 2013 Komise na základě postupu při makroekonomické nerovnováze dospěla k závěru, že Slovinsko čelí nadměrné ekonomické nerovnováze. V souvislosti s postupem při makroekonomické nerovnováze muselo Slovinsko provést zátěžový test založený na metodologii „bottom-up“ a makro-zátěžový test a přezkum kvality aktiv slovinského bankovního sektoru (dále jen „přezkum kvality aktiv/zátěžový test“), který byl proveden nezávislými poradci. Výsledky přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu jsou součástí plánu restrukturalizace.
(10)
Z důvodu naléhavosti Republika Slovinsko výjimečně souhlasí s tím, že toto rozhodnutí bude přijato v anglickém jazyce.
2. POPIS PŘÍJEMCE A ZDROJE JEHO PROBLÉMŮ
(11)
NLB d.d. společně se svými přidruženými organizacemi (dále jen „NLB“ nebo „banka“) je největší slovinskou bankovní a finanční skupinou. Ke dni 30. září 2012 ji tvořilo NLB d.d. a 47 bank, společností, poboček a zastupitelství v zahraničí. NLB je významným bankovním subjektem ve Slovinsku a v jihovýchodní Evropě. Ke dni 30. září 2012 představovala NLB přibližně 30 % slovinského bankovního sektoru z hlediska celkových aktiv a řadila se mezi tři nejvýznamnější banky v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Černé Hoře, Kosovu a Republice Srbsko a v Bosně a Hercegovině zaujímala šestou příčku. Bankovnictví je nejdůležitější podnikatelskou činností NLB, ačkoli NLB poskytuje také jiné finanční služby, např. pojištění, správu aktiv, leasing, faktoring a odkupování pohledávek.
(12)
Od společnosti Moody's má NLB má negativní hodnocení Caa2 a od společnosti Fitch má negativní hodnocení BB-. Obě hodnocení se v roce 2013 zhoršila. Toto zhoršení bylo způsobeno především koncentrací a dalším zhoršováním kvality úvěrového portfolia a nízkým finančním a kapitálovým postavením banky ve stávajícím tržním prostředí.
(13)
Ve Slovinsku nabízí NLB celou škálu bankovních služeb jak jednotlivcům, tak podnikům, přičemž klade důraz na maloobchodní bankovní sektor. Rovněž působí v oblastech soukromého, podnikového a investičního bankovnictví.
(14)
Ke dni 30. června 2013 měla NLB tuto kapitálovou strukturu: Republika Slovinsko držela 77,51 % akcií NLB, Kapitalska družba d.d. 6,23 %, Slovenska Odškodninska Družba 5,58 % a Poteza borzno posredniška družba d.d. (v konkurzním řízení) 2,24 %.
(15)
Ke dni 31. prosince 2012 měla NLB celková aktiva v hodnotě 14,3 miliard EUR a celkové vklady v hodnotě přibližně 9,1 miliard EUR, které sestávaly z vkladů domácností (6,5 miliard EUR), podnikových vkladů (2 miliardy EUR) a státních vkladů (0,6 miliardy EUR). Kromě toho vydala dluhové cenné papíry v hodnotě 112 milionů EUR. Ke stejnému datu činilo celkové úvěrové portfolio NLB v nebankovním sektoru přibližně 9,5 miliard EUR. Poměr úvěrů ke vkladům byl 104 % (ve srovnání se 105 % v roce 2011 a 127 % v roce 2010).
(16)
Hlavním zdrojem problémů NLB je nárůst úvěrů v selhání, který vzrostl z 0,6 miliardy EUR v roce 2008 (3,8 % celkového objemu úvěrů) na 3,7 miliardy EUR v prosinci 2012 (28,2 % celkového objemu úvěrů). K těmto špatným výsledkům došlo v kontextu značného tlaku na kapitálovou přiměřenost NLB v důsledku zhoršující se kvality portfolia aktiv, vyšších kapitálových poměrů vyžadovaných regulačním orgánem a očekávaných investory a snížené dostupnosti kapitálu a financování dluhů, a zejména v důsledku velkoobchodního financování.
(17)
Před začátkem finanční krize v roce 2008 strategie NLB využívala příznivých hospodářských podmínek. V letech 2002 až 2009 rostlo úvěrové portfolio NLB (čisté úvěry) o 15 % ročně a vklady o 8 %. Za vysokým růstem stálo zejména poskytování úvěrů podnikatelskému sektoru.
(18)
Kromě tohoto organického růstu NLB rostla také díky akvizicím několika bankovních dceřiných společnosti v jihovýchodní Evropě, jakož i díky organickému růstu a zřízení nových subjektů v segmentech leasingu, faktoringu/odkupu pohledávek, životního pojištění/penzijních fondů a správy aktiv.
(19)
Tabulka 1 znázorňuje vývoj aktiv NLB ve Slovinsku a v jihovýchodní Evropě v období od 31. prosince 2006 do 30. září 2012.
Tabulka 1
Celkové podíly NLB na trhu aktiv
(%)
2006
2007
2008
2009
2010
2011
9M 2012
Celková aktiva skupiny NLB (v milionech EUR)
14 409
18 308
18 918
19 606
17 888
16 445
14 915
Slovinsko
36,7
36,5
35,6
34,8
32,6
31,7
30,2
Bosna a Hercegovina - federace
5,7
5,7
5,7
5,1
6,1
5,9
5,5
Bosna a Hercegovina - Republika Srbsko
20,4
23,0
22,0
21,0
21,0
20,0
20,0
Černá Hora
16,1
13,5
13,3
17,0
18,0
19,1
17,1
Kosovo
-
14,9
13,4
14,3
14,9
15,1
16,3
Makedonie
16,8
19,2
19,6
19,9
20,4
19,2
17,4
Srbsko
3,0
2,8
2,3
2,1
2,0
1,8
1,6
(20)
NLB byla v období 2003-2008 zisková. Od roku 2009 však po zdanění vytvářela ztráty. Tyto ztráty dosáhly v roce 2009 výše 87 milionů EUR, v roce 2010 výše 202 milionů EUR, v roce 2011 výše 239 milionů EUR a v roce 2012 výše 273,5 milionů EUR. V prvním semestru roku 2013 zaznamenala NLB po zdanění ztrátu 91,2 milionů EUR. Kvalita úvěrového portfolia NLB se začala zhoršovat v roce 2009. Úvěry v selhání vzrostly z 3,8 % v roce 2008 na 28,2 % v prosinci 2012.
(21)
Ke dni 30. června 2013 dosáhl regulační kapitál NLB částky 1 074,3 milionů EUR. Její poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení EU o kapitálových požadavcích (4) byl 8,5 %.
(22)
Dne 4. prosince 2013 z výsledků přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu vyplynulo, že NLB má podle nepříznivého scénáře nedostatek kapitálu ve výši 1,8 miliardy EUR (5).
3. OPATŘENÍ PODPORY
(23)
NLB dosud obdržela tato opatření státní podpory:
i)
první rekapitalizaci ve výši 250 milionů EUR, která byla dočasně schválena v prvním rozhodnutí o podpoře na záchranu ze dne 7. března 2011;
ii)
druhou rekapitalizaci ve výši 382,9 milionů EUR, která byla dočasně schválena v druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení ze dne 2. července 2012.
(24)
Kromě uvedených dvou rekapitalizací hodlá Slovinsko provést další dvě opatření ve prospěch NLB:
i)
třetí rekapitalizaci ve výši 1,558 miliardy EUR a
ii)
převod souhrnu znehodnocených aktiv, který je tvořen úvěry v selhání (v nominální částce 2,3 miliardy EUR) a seznamem akcií (v tržní hodnotě 94 milionů EUR), na společnost BAMC.
3.1. PRVNÍ REKAPITALIZACE NLB
(25)
V letech 2009 a 2010 NLB zaznamenala po několika ziskových letech ztráty, které byly způsobeny především zhoršujícím se ekonomickým klimatem. Slabý hospodářský růst a rostoucí nezaměstnanost snížily poptávku po úvěrech a způsobily značný nárůst ve znehodnocování úvěrů. Poměr kmenového kapitálu tier 1 NLB podle nařízení o kapitálových požadavcích klesl z 6,9 % v roce 2009 na 6 % v roce 2010. V červenci 2010 Slovinská banka požádala NLB, aby posílila své kapitálové postavení. NLB se proto rozhodla získat více kapitálu.
(26)
NLB se rozhodla získat 250 milionů EUR vlastního kapitálu, což se rovná 1,6 % jejích rizikově vážených aktiv, a to prostřednictvím veřejné nabídky akcií. K nárůstu kapitálu došlo ve dvou tranších. V první fázi byly akcie nabídnuty k upsání stávajícím akcionářům (celková upsaná částka činila 89,2 milionů EUR a stát v plném rozsahu uplatnil svá předkupní práva). Ve druhé fázi byly zbývající akcie nabídnuty veřejnosti. Avšak vzhledem k tomu, že veřejnost neprojevila dostatečný zájem, byly akcie nakonec v plném rozsahu upsány Slovinskem.
(27)
Komise schválila první rekapitalizaci dne 7. března 2011 jako dočasnou podporu na záchranu v prvním rozhodnutí o podpoře na záchranu. Komise uvedla, že aspekt týkající se sdílení nákladů podrobněji posoudí při posuzování plánu restrukturalizace, který se Slovinsko zavázalo poskytnout (6).
3.2. DRUHÁ REKAPITALIZACE NLB
(28)
V květnu 2011 Slovinská banka požádala NLB, aby ještě více posílila své kapitálové postavení.
(29)
Jelikož nebylo možné záležitost vyřešit za přispění soukromého investora, Slovinsko poskytlo NLB 382,9 milionů EUR ve formě podmíněných konvertibilních dluhopisů, které se podle použitelných předpisů kvalifikují jako nástroje kmenového kapitálu tier 1. V březnu 2013 NLB přeměnila podmíněné konvertibilní dluhopisy v souladu s podmínkami dohody, která podmíněné konvertibilní dluhopisy upravuje, na vlastní kmenové akcie.
(30)
Druhou rekapitalizaci Komise schválila prostřednictvím druhého rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení (7).
3.3. TŘETÍ REKAPITALIZACE NLB
(31)
Podle výsledků přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu a s přihlédnutím k obsahu plánu restrukturalizace včetně prodeje aktiv a převodu některých znehodnocených aktiv na BAMC má NLB nedostatek kapitálu ve výši 1,8 miliardy EUR. Po zohlednění účinku plánované rekapitalizace podřízeného dluhu (čímž se sníží kapitálová potřeba NLB o 250 milionů EUR) poskytne stát NLB dodatečný kapitál ve výši 1,558 miliardy EUR ve formě státních dluhopisů a hotovosti, aby bance umožnila obnovit životaschopnost.
3.4. PŘEVOD ZNEHODNOCENÝCH AKTIV NA SPOLEČNOST BAMC
(32)
Slovinský zákon o stabilitě bank, který vstoupil v platnost v prosinci 2012, stanoví rámec pro vydávání záruk pro financování převodu znehodnocených aktiv z dřívější doby z bank na společnost BAMC nebo na nástroj pro zvláštní účel. Rovněž povoluje, aby se rekapitalizace zabývaly ztrátami takovýchto bank vzniklých převodem aktiv v jejich dlouhodobé hospodářské hodnotě.
(33)
V květnu 2013 Slovinsko navrhlo národní program reforem, jehož cílem je provést doporučení EU pro jednotlivé země, která jsou určena Slovinsku. Národní program reforem obsahuje převod znehodnocených aktiv ze tří největších slovinských bank včetně NLB na společnost BAMC. Aktiva, která mají být převedena na BAMC, zahrnují: společnosti v úpadku, pohledávky, které mají být restrukturalizovány, pohledávky zajištěné nemovitostmi, finanční podíly a jiné úvěry v selhání.
(34)
Dne 17. května 2013 poskytlo Slovinsko Komisi předběžný seznam aktiv, která mají být převedena z NLB na společnost BAMC a dosahují částky 1,9 miliardy EUR. Tento seznam byl od té doby aktualizován a velikost portfolia aktiv, která mají být převedena, činí 2,2 miliardy EUR (nominální částka) u úvěrů a 94 milionů EUR (tržní hodnota) u akcií.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE A ZÁVAZKY
(35)
Slovinské orgány předložily plán restrukturalizace na období od roku 2013 do 31. prosince 2017.
(36)
Hlavními pilíři plánu restrukturalizace je lepší správa a řízení společnosti a řízení rizik a opětovný důraz na hlavní trhy banky, snížení množství úvěrů v selhání a program snižování nákladů. Plán restrukturalizace obsahuje finanční prognózy pro NLB do 31. prosince 2017 podle základního scénáře a rovněž zohledňuje nepříznivý scénář vypracovaný v rámci přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu.
(37)
Slovinsko vzneslo řadu připomínek, ty jsou popsány v příloze. Aby se zaručilo, že budou závazky splněny, bude jmenován dohlížející správce. Dohlížející správce bude svoji činnost vykonávat po celé období restrukturalizace.
4.1. NÁVRAT K DLOUHODOBÉ ŽIVOTASCHOPNOSTI
(38)
V souvislosti s obnovením životaschopnosti NLB vyvstávají dvě hlavní otázky, které se týkají: i) zavedení moderních struktur správy a řízení podniku a opatření, která zaručí, že jsou rozhodnutí NLB zaměřená na podnikání; a ii) přepracování úvěrových politik a procesů řízení rizik, a to zejména řízení rizik úvěrových.
(39)
Změny správy a řízení podniku uvedené v příloze se provedou v souladu se směrnicí o kapitálových požadavcích (8) a slovinskými vnitrostátními právními předpisy do tří měsíců od data přijetí tohoto rozhodnutí. Výsledné změny místních předpisů a vnitřních pravidel NLB se snaží zaručit, že správní rada NLB bude mít výlučné pravomoci a odpovědnost za řízení každodenní činnosti NLB, a to nezávisle a výhradně v zájmu banky. Proto se na vztah mezi bankou a jejími akcionáři, zejména Republikou Slovinsko, uplatní zásada obvyklých tržních podmínek. V tomto ohledu se Slovinsko zavazuje, že nebude zasahovat do jmenování členů dozorčí rady a výkonného vedení jinak než uplatňováním svých akcionářských práv podle běžného slovinského práva společností. NLB přidělí dvě třetiny křesel a hlasovacích práv v dozorčí radě a jejích výborech nezávislým odborníkům. NLB zavede opatření, jimiž zaručí nezávislé a objektivní fungování vnitřního auditu. NLB bude provádět obezřetnou a rozvážnou obchodní politiku, která bude usilovat o udržitelnost, a souběžně s tím uskuteční plánovaná opatření. NLB dále přezkoumá své politiky v oblasti pobídek a odměňování, aby zaručila, že nepodněcují k nepřiměřenému riskování, soustředí se na dlouhodobé a udržitelné cíle, jsou transparentní a v souladu s pokyny Evropského orgánu pro bankovnictví k politice a postupům odměňování ze dne 10. prosince 2010. Až do 31. prosince 2017 NLB omezí celkové odměny pro jakékoli členy rady a zaměstnance, kteří vykonávají zvláštní práci, v souladu s příslušnými pravidly stanovenými ve sdělení o bankovnictví z roku 2013 (9). Proměnlivé roční odměny správní rady a zaměstnanců, kteří vykonávají zvláštní práci v útvaru sjednávání obchodů (front office), se omezí na pět měsíčních mezd. Proměnlivé odměny zaměstnanců, kteří vykonávají zvláštní práci v jiných funkcích, se omezí na tři měsíční mzdy. Platba alespoň 50 % proměnné odměny se navíc rozloží na dobu tří let. Výsledkem bude, že do 31. prosince 2017 takovéto odměny nepřesáhnou patnáctinásobek průměrné slovinské mzdy nebo desetinásobek průměrné mzdy v NLB, přičemž se použije vyšší z obou hodnot.
(40)
NLB přepracuje své interní postupy stanovení cen a řízení rizik, a to tím, že provede řadu pravidel a opatření, jejichž výčet je podrobně popsán v příloze. Zejména se bude mít za to, že stanovení cen nových úvěrů je odpovídající, jestliže nový úvěr přispívá k dosažení kladné návratnosti kapitálu, a to alespoň v hodnotě […] (10) % v roce 2014, […] % v roce 2015, […] % v roce 2016 a […] % v roce 2017 v každém klientském vztahu za podmínek, které jsou dále upřesněny v příloze.
(41)
Aktiva NLB se rozdělí mezi kmenovou jednotku (přibližně 10,6 miliard EUR) a nekmenovou jednotku (přibližně 2 miliardy EUR). Souhrn znehodnocených aktiv, který je tvořen úvěry v selhání (v nominální částce 2,3 miliardy EUR) a seznamem akcií (v tržní hodnotě 94 milionů EUR), se v rámci opatření týkajícího se znehodnocených aktiv převede na společnost BAMC. NLB sníží bilanční sumu své skupiny z přibližně 17,9 miliard EUR v roce 2010 na [10-20] miliard EUR, a to do 31. prosince 2017.
(42)
Kromě státní podpory, kterou NLB obdržela v březnu 2011 a červenci 2012, stát v rámci plánu restrukturalizace předpokládá dodatečnou kapitálovou injekci ve výši 1,558 miliardy EUR. Tato třetí kapitalizace okamžitě zvýší poměr kmenového kapitálu tier 1 NLB podle nařízení o kapitálových požadavcích na 15 % a rovněž se bude zabývat očekávanými ztrátami. Proto zaručí, že NLB bude v průběhu celého období restrukturalizace dodržovat požadavky na regulační kapitál.
(43)
Budoucí podnikatelská strategie NLB se zaměří na hlavní trhy NLB pro maloobchodní činnosti, malé a střední podniky a vybrané podnikové činnosti. NLB má v souladu se strategií, která klade důraz na hlavní podnikatelské činnosti v hlavních regionech, v plánu výrazně snížit své podílové portfolio. V tomto ohledu plán restrukturalizace stanoví, že dojde k výraznému snížení vedlejších činností NLB, mezi něž patří prodej všech leasingových a faktoringových činností/činností týkajících se odkupu pohledávek a správa nemovitostí, prozatím bude také přerušena vedlejší činnost spočívající v poskytování nových úvěrů podnikovým klientům v zahraničí.
(44)
NLB omezí svoji úvěrovou činnost ve Slovinsku v těchto odvětvích (průměrné […] % snížení rizikově vážených aktiv v období od 31. prosince 2013 do 31. prosince 2017): i) podnikoví klienti v odvětví stavebnictví (rizikově vážená aktiva z […] milionů EUR k 31. prosinci 2013 na […] milionů EUR k 31. prosinci 2017); ii) podnikoví klienti v odvětví dopravy (rizikově vážená aktiva z […] milionů EUR k 31. prosinci 2013 na […] milionů EUR k 31. prosinci 2017); iii) finanční holdingy (rizikově vážená aktiva z […] milionů EUR k 31. prosinci 2013 na […] milionů EUR k 31. prosinci 2017).
(45)
V důsledku provedení plánu restrukturalizace, a zejména převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC klesnou celková aktiva NLB z 14,5 miliard EUR k 31. prosinci 2012 na [10-20] miliard EUR k 31. prosinci 2017 a rizikově vážená aktiva z 11,1 miliard EUR k 31. prosinci 2012 na [5-10] miliard EUR k 31. prosinci 2017.
(46)
Stávající portfolio NLB bude plně financováno až do data jeho smluvní splatnosti. Do budoucna NLB plánuje znovu se důrazně zaměřit na maloobchodní vklady, které tvoří její historický základ financování, ale také má v plánu získat diverzifikovanou velkoobchodní základnu financování. Poměry úvěrů k vkladům se zlepší ze 105 % v roce 2012 na [70-80] % k 31. prosinci 2017.
(47)
NLB také plánuje rozsáhlý program kontrol a snižování nákladů. Provozní náklady NLB dosáhly v roce 2012 368 milionů EUR na úrovni skupiny. NLB sníží své provozní náklady na úrovni skupiny (kromě jednorázových mimořádných nákladů, které se neopakují, tj. výdajů na restrukturalizaci) na [300-350] milionů EUR do 31. prosince 2014, [300-350] milionů EUR do 31. prosince 2015, na [250-300] milionů EUR do 31. prosince 2016 a na [200-250] milionů EUR do 31. prosince 2017.
(48)
NLB předpokládá, že do 31. prosince 2017 dosáhne návratnosti kapitálu po zdanění ve výši [5-10] %. Plán restrukturalizace obsahuje finanční prognózy na období 2013-2017, které naznačují, že k 31. prosinci 2017 bude poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích činit [10-20] %. Zisky NLB po zdanění dosáhnou v roce 2017 [100-150] milionů EUR.
(49)
A konečně, Slovinsko sníží svůj akciový podíl v NLB […] („[…]“ do […]). Pokud Slovinsko neuzavře závazné prodejní a kupní smlouvy týkající se prodeje podílu akcií v NLB kromě […], Slovinsko a NLB udělí správci odprodeje výhradní pověření prodat […], […], […], […], […] a […].
4.2. SDÍLENÍ NÁKLADŮ
(50)
Plán restrukturalizace stanoví zákaz distribuce kupónů, dividend a zisků po celou dobu trvání plánu restrukturalizace do 31. prosince 2017.
(51)
Slovinsko se zavazuje, že se NLB během období restrukturalizace zdrží veškerých plateb na kapitálové nástroje, pokud tyto platby nebudou vycházet z právního závazku. Slovinsko se také zavazuje, že NLB tyto nástroje nesplatí ani zpětně neodkoupí bez předchozího souhlasu Komise. Uhradit lze kupóny na kapitálové nástroje v držení státu, pokud ovšem takové platby nejsou podnětem k výplatě kupónů jiným investorům, které by jinak nebyly povinné. Tento závazek nevyplácet kupóny během období restrukturalizace se nevztahuje na nově vydané nástroje (tedy nástroje vydané poté, co Komise přijme toto rozhodnutí), za předpokladu, že výplaty kupónů u takových nově vydaných nástrojů nevytvoří v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí právní závazek provést výplaty kupónů u cenných papírů NLB.
(52)
Stávající akcionáři NLB byli již vážně oslabeni první a druhou rekapitalizací v březnu 2011 a červenci 2012. Zbývající podřízené cenné papíry NLB představují částku 250 milionů EUR. Slovinsko se zavazuje, že předtím, než bude NLB poskytnuta jakákoli státní podpora (tj. třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC), NLB v plném rozsahu sníží hodnotu vlastního kapitálu akcionářů a nesplacených podřízených dluhů. Stát se tak stane jediným akcionářem NLB na rozdíl od doby před první státní rekapitalizací v březnu 2011, kdy držel 33,1 % akcií.
(53)
Slovinsko se zavazuje, že prodá podíly NLB ve společnostech vyjmenovaných v odstavci 3 přílohy, které k 31. prosinci 2012 představovaly celková aktiva v hodnotě [100-150] milionů EUR, a jejich dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti, uvedené v odstavci 4 přílohy, které k 31. prosinci 2012 představovaly celková aktiva v hodnotě [950-1 000] milionů EUR. NLB rovněž prodá všechny své podíly ve společných podnicích, které jsou uvedeny v odstavci 5 přílohy. Kromě toho NLB do […] uzavře […].
(54)
Každá případná rekapitalizace dceřiných společností ze strany NLB prostřednictvím kapitálových injekcí se upíše i) s 25 % slevou z ceny akcií - po úpravě vzhledem k „efektu zředění“ množstevně vyjádřené za pomoci obecně přijímaných tržních metod (11) - bezprostředně před ohlášením kapitálové injekce, nebo ii) za nejnižší cenu, za kterou ostatní akcionáři těchto dceřiných společností přispívají k rekapitalizaci. U nekótovaných subjektů se tržní hodnota akcií stanoví pomocí vhodné a obecně přijímané metody tržního oceňování. Pokud má taková kapitálová injekce podobu hybridních nástrojů, obsahují tyto nástroje alternativní mechanismus výplaty kupónu a ustanovení, kterým se určuje směnný kurz, podle nějž dojde k přeměně hybridního nástroje na vlastní kapitál s 25 % slevou z teoretické ceny bez upisovacího práva (stanovené analogicky jako v případě kapitálové injekce).
4.3. OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍ SE NARUŠOVÁNÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(55)
Aby se omezilo narušování hospodářské soutěže, hodlá NLB omezit své podnikatelské činnosti ve Slovinsku. NLB sníží svou bilanční sumu z přibližně 17,9 miliard EUR v roce 2010 na [10-20] miliard EUR, a to do 31. prosince 2017.
(56)
Závazky NLB zahrnují prodej bankovních podílů na strategických trzích. NLB prodá své […] do […]. Tímto prodejem se sníží vliv NLB […]. NLB také v plném rozsahu odprodá svůj akciový podíl v […], a to do […].
(57)
NLB omezí své úvěrové činnosti v odvětví stavebnictví, dopravy a finančních holdingů ve Slovinsku, a to tím, že v uvedených odvětvích od 31. prosince 2013 do 31. prosince 2017 omezí rizikově vážená aktiva v průměru o […] %. NLB ukončí podnikatelskou strategii spočívající v poskytování nových úvěrových činností podnikovým klientům v zahraničí.
(58)
NLB ukončí veškeré činnosti v oblasti leasingu, faktoringu a odkupu pohledávek, a to odprodejem dceřiných společností ve Slovinsku i v zahraničí.
(59)
NLB dodrží zákaz kuponů, zákaz dividend, zákaz akvizic a zákaz reklamy a agresivních obchodních praktik podle podmínek upřesněných v příslušných odstavcích přílohy.
(60)
Je zaveden mechanismus pro splácení jistiny, podle nějž NLB vyplatí svým akcionářům dividendy v letech 2015, 2016 a 2017 (12). Za účetní období let 2015 a 2016 vyplatí NLB buď i) 50 % kapitálu nad rámec použitelného požadavku na regulační kapitál podle evropských a slovinských právních předpisů (včetně pilíře 1 a 2), k němuž se přičte kapitálová rezerva ve výši 100 základních bodů, nebo ii) čistý příjem za příslušný rok, přičemž z těchto dvou možností se vyplatí částka, která je nižší. Za účetní období roku 2017 vyplatí NLB buď i) 100 % kapitálu nad rámec použitelného požadavku na regulační kapitál podle evropských a slovinských právních předpisů (včetně pilíře 1 a 2), k němuž se přičte kapitálová rezerva ve výši 100 základních bodů, nebo ii) čistý příjem za příslušný rok, přičemž z těchto dvou možností se vyplatí částka, která je nižší. Aniž jsou dotčeny pravomoci Slovinské banky jakožto orgánu bankovního dohledu nad NLB, výplata dividend se pozastaví, pokud by ohrozila platební schopnost banky v nadcházejících letech.
4.4. POPIS OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍHO SE ZNEHODNOCENÝCH AKTIV
a. Cíl
(61)
Na NLB se uplatní opatření týkající se znehodnocených aktiv, které bude spočívat v převodu aktiv na společnost BAMC. Cílem uvedeného opatření je rozptýlit nejistotu ohledně budoucí hodnoty jejího portfolia problematických aktiv a zaručit, že se NLB bude soustředit na provádění plánu restrukturalizace.
b. Uspořádání a charakteristiky
(62)
Slovinsko zřídilo společnost BAMC, aby podporovala životaschopnost bankovního sektoru.
(63)
Všeobecným cílem společnosti BAMC je správa a řádný odprodej aktiv, která obdrží, a tím maximalizace objemu zpětně získaných prostředků z těchto aktiv. Touto činností BAMC přispívá k restrukturalizaci finančního systému a zároveň v co největším rozsahu minimalizuje využívání státních prostředků a brání narušování trhu.
(64)
BAMC může získat či pokrýt rizika, a to zejména z aktiv, cenných papírů, derivátů, práv a závazků vyplývajících ze schválených úvěrů či záruk se souvisejícím zajištěním. BAMC vyplatí NLB stanovenou převodní hodnotu prostřednictvím státem jištěných dluhových cenných papírů vydaných společností BAMC. Převodní hodnota aktiv převedených na společnost BAMC se bude rovnat jejich reálné ekonomické hodnotě, kterou stanoví odborníci Komise v souladu s pravidly státní podpory, nebo bude nižší.
c. Rozsah převodu znehodnocených aktiv a úvěrů
(65)
Převod se týká těchto kategorií aktiv:
a)
společností v konkurzním řízení zajištěných nemovitostmi;
b)
pohledávek týkajících se finančních holdingů, které mají být restrukturalizovány;
c)
jiných společností v konkurzním řízení;
d)
jiných pohledávek zajištěných nemovitostmi;
e)
finančních holdingů;
f)
stavebních společností;
g)
přepravních společností;
h)
jiných expozic v selhání.
(66)
Dne 17. května 2013 zaslalo Slovinsko Komisi předběžný seznam aktiv, která mají být převedena z NLB na společnost BAMC, a tato aktiva dosahují částky 1,9 miliardy EUR. Tento seznam byl od té doby aktualizován. Velikost portfolia, které má být převedeno, je 2,3 miliardy EUR nominální hodnoty u úvěrů a 94 milionů EUR tržní hodnoty u akcií.
(67)
V důsledku převodu aktiv se rizikově vážená aktiva NLB omezí o 1,4 miliardy EUR, a dojde tak k celkovému snížení kapitálových potřeb o 112 milionů EUR. Uvedené údaje byly vykázány v seznamu aktiv, která mají převedena na společnost BAMC, jenž byl dne 14. listopadu 2013 zaslán Komisi.
d. Metodika výpočtu převodní hodnoty
(68)
Převodní hodnota byla předběžně stanovena Slovinskou bankou v souladu s metodikou stanovenou v právních předpisech, jimiž se zřizuje společnost BAMC. Metodika je založena na posouzení čisté současné hodnoty budoucích peněžních toků. U velkých expozic bylo provedeno individuální posouzení budoucích peněžních toků, u malých expozic se uplatnil zjednodušený přístup, v němž je posouzení založeno na charakteristikách týkajících se pravděpodobnosti nesplacení úvěru a ztrátovosti ze selhání. Kromě toho se při výpočtu převodní hodnoty použily jako referenční hodnoty očekávané ztráty v rámci základního scénáře SB. Metodiku tohoto oceňování potvrdila zvláštní skupina tvořená slovinskými orgány a v postavení pozorovatelů také Komisí, ECB a Evropským orgánem pro bankovnictví.
(69)
U společností v úpadku a klasifikovaných úvěrů se budoucí peněžní toky určily podle tržní hodnoty zajištění a záruk. K posouzení hodnoty takového zajištění byly použity zprávy, které vypracovali nezávislí odborníci za posledních 12 měsíců.
(70)
Čistá současná hodnota budoucích peněžních toků se pak vypočetla za použití bezrizikových úrokových sazeb.
e. Převodní hodnota
(71)
Převodní hodnota aktiv NLB, kterou stanovilo Slovinsko, činí 617 milionů EUR u úvěrů (což se rovná 27 % jejich hrubé účetní hodnoty) a 94 milionů EUR u akcií. Slovinsko se zavázalo, že se převodní hodnota aktiv převedených na společnost BAMC bude rovnat jejich reálné ekonomické hodnotě, kterou stanoví odborníci Komise v souladu s pravidly státní podpory, nebo bude nižší.
(72)
Slovinské orgány poskytly analýzu, kterou vypracovala Slovinská banka a která potvrzuje podrobné výsledky a finanční účinky převodu aktiv z NLB na společnost BAMC.
f. Tržní cena
(73)
Slovinsko neposoudilo tržní hodnotu portfolia.
g. Nezávislé odborné poradenství ze strany Komise
(74)
Komise se při posuzování navržené metodiky a převodní ceny v souvislosti s reálnou ekonomickou hodnotou převáděných aktiv a množstevním vyjádřením tržní ceny těchto aktiv, jak stanoví sdělení o znehodnocených aktivech (13), které slouží jako referenční rámec pro měření, opírala o stanoviska nezávislých odborníků.
5. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(75)
Dne 2. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se rekapitalizačních opatření a verze plánu restrukturalizace předložené Slovinskem, pokud jde o slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(76)
V té době Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda verze plánu restrukturalizace NLB, kterou obdržela, zaručuje dlouhodobou životaschopnost a odpovídající sdílení nákladů a zda obsahuje opatření proti narušování hospodářské soutěže (14). Pokud jde o otázku životaschopnosti, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je rozhodovací proces v NLB v souladu s tržními standardy, a konkrétně o možných záležitostech správy a řízení podniku, které souvisejí se zasahováním státu jakožto hlavního akcionáře banky do každodenních činností (15).
6. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(77)
Od zúčastněných stran nebyly k formálnímu vyšetřovacímu řízení obdrženy žádné připomínky.
7. POSTOJ SLOVINSKA
(78)
Slovinsko souhlasí s tím, že první, druhá a třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“). Slovinsko dále zastává názor, že uvedená opatření jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(79)
Slovinsko tvrdí, že plán restrukturalizace vyhovuje všem podmínkám stanoveným ve sdělení o restrukturalizaci (16), které je doplněno sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(80)
Slovinsko zejména zastává názor, že plán restrukturalizace zaručuje obnovu dlouhodobé životaschopnosti NLB bez státních zdrojů, zajišťuje dostatečný vlastní příspěvek k nákladům na restrukturalizaci a omezuje narušení hospodářské soutěže. Aby se zaručilo obezřetné rozhodování při řízení činností banky, Slovinsko se zavázalo, že posílí správu a řízení NLB.
(81)
Seznam závazků poskytnutý Slovinskem je vymezen v příloze tohoto rozhodnutí. Aby se zaručilo, že budou závazky splněny, bude jmenován dohlížející správce. Kromě toho se Slovinsko zavázalo, že dodrží lhůtu pro definované odprodeje. Pokud není kterákoli ze lhůt pro odprodej, k jejímuž dodržení se Slovinsko zavázalo, dodržena, bude jmenován správce prodeje.
8. POSOUZENÍ
8.1. EXISTENCE A ČÁSTKA PODPORY
(82)
Komise již dospěla k závěru (17), že první a druhá rekapitalizace NLB představují státní podporu, což Slovinsko nezpochybňuje. Proto Komise v tomto oddíle pouze posoudí, zda dvě nová opatření (třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC) představují státní podporu.
(83)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(84)
Jelikož třetí rekapitalizace v hodnotě 1,558 miliardy EUR bude poskytnuta přímo Republikou Slovinsko, Komise dospěla k závěru, že uvedené opatření vychází ze státních zdrojů.
(85)
Třetí rekapitalizace umožňuje NLB získat kapitál v situaci finanční a hospodářské krize, v níž by bylo vzhledem k vysoké nejistotě, která obklopuje slovinský bankovní sektor, nemožné získat takový kapitál na trhu. Komise se proto domnívá, že třetí rekapitalizace by nebyla poskytnuta žádným investorem v rámci tržního prostředí. Třetí rekapitalizaci je proto třeba vnímat tak, že NLB poskytuje výhodu. Tato výhoda je navíc selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze jedinou banku.
(86)
Vzhledem k tomu, že NLB je a bude aktivní ve finančním sektoru, který je otevřen intenzivní mezinárodní konkurenci, jakákoli výhoda poskytnutá bance ze státních zdrojů může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž. Třetí rekapitalizace proto představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(87)
Prvek podpory v rámci třetí rekapitalizace činí 1,558 miliardy EUR.
(88)
Pokud jde o převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC, Komise má za to, že opatření využívá státní zdroje. Slovinsko zřídilo společnost BAMC, aby podpořilo stabilitu bankovního sektoru, a pomohlo tak bankám v potížích převést jejich riziková aktiva z rozvahy za cenu nad současnou tržní hodnotou. Tyto převody aktiv z NLB na společnost BAMC omezí ztrátu, kterou by jinak banka musela přijmout, aby očistila svoji rozvahu a provedla plán restrukturalizace.
(89)
Aby bylo možné posoudit, zda při převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC existuje podpora, odborníci Komise nezávisle stanovili současnou tržní hodnotu portfolia, které má být převedeno, jakož i reálnou ekonomickou hodnotu, která bude zároveň představovat cenu, za kterou budou aktiva převedena. Jelikož převodní hodnota portfolia je vyšší než současná tržní hodnota, představuje opatření pro NLB výhodu.
(90)
Tato výhoda posiluje postavení NLB ve srovnání s postavením jejích konkurentů ve Slovinsku a v jiných členských státech, které tutéž státní podporu nepřijímají. Je proto třeba mít za to, že opatření může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, a to rovněž proto, že NLB je a bude aktivní ve finančním sektoru, který je otevřen intenzivní mezinárodní konkurenci.
(91)
Pokud jde o částku podpory v rámci převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC, je třeba poznamenat, že poznámka pod čarou č. 2 v odst. 20 písm. a) sdělení o znehodnocených aktivech definuje částku podpory v rámci opatření na záchranu aktiv jako rozdíl mezi převodní hodnotou aktiv a tržní cenou. Převodní cena je 617 milionů EUR, zatímco tržní cena se odhaduje na 486 milionů EUR. Podpora poskytnutá NLB v důsledku převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC činí 130 milionů EUR.
(92)
Celková podpora poskytnutá NLB prostřednictvím první, druhé a třetí rekapitalizace a převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC tudíž dosahuje částky 2,321 miliardy EUR, což představuje 20 % rizikově vážených aktiv NLB k prosinci 2012.
8.2. SLUČITELNOST PODPORY
8.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(93)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) SFEU zmocňuje Komisi, aby podporu považovala za slučitelnou s vnitřním trhem, pokud má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Komise uznala, že světová finanční krize může být příčinou vážné poruchy v hospodářství členského státu a že opatření, která podporují banky, mají potenciál takovou poruchu napravit. Toto tvrzení bylo následně podrobně popsáno a rozvedeno v šesti sděleních o krizi (18), jakož i ve sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(94)
Sdělení o bankovnictví z roku 2013 se vztahuje na opatření státní podpory oznámená dne 1. srpna a později. V případě NLB Slovinsko oznámilo dodatečnou státní podporu ve formě kapitálových injekcí a snížení kapitálových požadavků po 1. srpnu 2013. Na posouzení slučitelnosti plánu restrukturalizace NLB se proto vztahují ustanovení sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(95)
Řada případů, kdy Komise schválila opatření přijatá slovinskými orgány na boj proti finanční krizi (19), potvrzuje, že slovinské hospodářství je vážně narušeno. Proto je právním základem pro posouzení slučitelnosti všech opatření, na která se vztahuje plán restrukturalizace (konkrétně první, druhá a třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na BAMC), čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(96)
Pokud jde konkrétně o slučitelnost převodu znehodnocených aktiv na BAMC, Komise posuzuje toto opatření s ohledem na sdělení o znehodnocených aktivech, které bylo upraveno sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(97)
Pokud jde o slučitelnost podpory na restrukturalizaci poskytnuté NLB, Komise ji posuzuje na základě plánu restrukturalizace s ohledem na sdělení o restrukturalizaci doplněné sdělením o bankovnictví z roku 2013.
8.2.2. Slučitelnost se sdělením o znehodnocených aktivech, které bylo upraveno a doplněno sdělením o bankovnictví z roku 2013
(98)
Pokud jde o slučitelnost podpory, která byla NLB poskytnuta ve formě převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC, Komise musí toto opatření posoudit na základě sdělení o znehodnocených aktivech, upraveného a doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013. Sdělení o znehodnocených aktivech definuje opatření na záchranu aktiv jako jakákoli opatření, která „osvobozují banky, které jsou příjemci této podpory, od povinnosti vykázat buď ztrátu nebo vytvořit rezervu pro případné ztráty vyplývající ze znehodnocených aktiv (nebo jim za to poskytnou kompenzaci) a/nebo uvolňují regulační kapitál k jinému použití“, a stanoví kritéria pro slučitelnost takovýchto opatření s vnitřním trhem. Tato kritéria zahrnují: i) způsobilost aktiv k poskytnutí podpory; ii) transparentnost a poskytování informací o znehodnocení aktiv; iii) správu aktiv; iv) správný a koherentní přístup k oceňování aktiv; a v) vhodnost protiplnění a sdílení nákladů.
Způsobilost aktiv k poskytnutí podpory
(99)
Pokud jde o způsobilost aktiv, oddíl 5.4 sdělení o znehodnocených aktivech uvádí, že záchrana aktiv vyžaduje, aby byla jasně určena znehodnocená aktiva, a že se na způsobilost vztahují určitá omezení, aby byla zaručena slučitelnost.
(100)
Sdělení o znehodnocených aktivech však dále stanoví, že je třeba nalézt rovnováhu mezi splněním cíle okamžité finanční stability a nutností zajistit návrat k normálnímu fungování trhu, což by svědčilo ve prospěch pružnosti při určování tříd aktiv. Sdělení o znehodnocených aktivech označuje za způsobilá aktiva ta, která způsobila finanční krizi (výslovně zmiňuje cenné papíry vystavené na tzv. americké hypotéky), především však umožňuje rozšířit možnost poskytnutí podpory „na přesně definované kategorie aktiv odpovídající této systémové hrozbě, a to na základě řádného zdůvodnění a bez kvantitativních omezení“.
(101)
Pokud jde o stávající případ, opatření týkající se znehodnocených aktiv se zaměřuje na aktiva v selhání, jež zejména souvisejí se stavebními společnostmi, přepravními společnostmi a finančními holdingy, nebo na aktiva v selhání zajištěná nemovitostmi. Uvedená odvětví byla v jádru potíží NLB, které byly spojeny s rozsáhlými portfolii úvěrů v selhání (41 % úvěrů v selhání u finančních holdingů a 74 % u stavebních společností). Portfolio, které má být převedeno, představuje více než polovinu znehodnocených aktiv vedených v účetnictví NLB d.d. k 31. prosinci 2012. Tato aktiva jsou proto v souladu s kritérii způsobilosti k poskytnutí podpory podle sdělení o znehodnocených aktivech.
Transparentnost a poskytování informací
(102)
Pokud jde o transparentnost a poskytování informací, oddíl 5.1 sdělení o znehodnocených aktivech vyžaduje úplnou transparentnost ex ante a také to, aby banky způsobilé k poskytnutí podpory poskytly úplné informace o znehodnocení aktiv, která mají být předmětem opatření na záchranu, a to na základě přiměřeného ocenění, potvrzeného nezávislými odborníky a schváleného příslušným orgánem dohledu. Sdělení o znehodnocených aktivech vyžaduje, aby před vládní intervencí byly zveřejněny informace a byla oceněna aktiva.
(103)
Počáteční ocenění aktiv provedla Slovinská banka. Zaprvé, Slovinská banka také 10. května 2013 zveřejnila zátěžový test, z nějž byly patrné kapitálové dopady převodu aktiv ze tří hlavních slovinských bank na společnost BAMC. Zadruhé, dne 4. prosince 2013 byly zveřejněny výsledky přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu provedeného nezávislými odborníky, z nichž je patrný nedostatek kapitálu slovinských bank v rámci zátěžového scénáře. Byly jasně určeny třídy aktiv, která mají být převedena, a převod se uskuteční pouze na základě metodiky oceňování schválené Slovinskou bankou. Členský stát tak zajistil dostatečnou transparentnost a zveřejnění informací o všech znehodnocených aktivech NLB, která mají být převedena na společnost BAMC. Zejména byl externími odborníky proveden přezkum kvality aktiv/zátěžový test, který stanovil, kolik kapitálu bance chybí.
Obhospodařování aktiv
(104)
Pokud jde o obhospodařování aktiv, oddíl 5.6. sdělení o znehodnocených aktivech stanoví, že je nezbytné zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy, zejména pokud jde o členy vedení, zaměstnance a zákazníky. Sdělení v tomto ohledu stanoví, že by taková opatření měla bance umožnit zaměřit se na obnovu životaschopnosti, rovněž by měla zamezit střetu zájmů.
(105)
Aktiva bude obhospodařovat společnost BAMC, která je na NLB zcela nezávislá. Proto lze vyvodit závěr, že samostatné obhospodařování aktiv je v souladu s požadavky sdělení o znehodnocených aktivech.
Oceňování
(106)
Oddíl 5.5 sdělení o znehodnocených aktivech poznamenává, že správný a koherentní přístup k oceňování aktiv má klíčový význam pro to, aby se předešlo nežádoucímu narušení hospodářské soutěže. Hlavním cílem oceňování je stanovit reálnou ekonomickou hodnotu aktiv. Tato hodnota představuje referenční úroveň v tom smyslu, že převod znehodnocených aktiv za tuto hodnotu je znamením slučitelnosti podpory - vytváří účinek v podobě snížení kapitálových požadavků, neboť přesahuje současnou tržní hodnotu, zároveň však udržuje částku podpory na nezbytném minimu.
(107)
Slovinská banka posoudila portfolio a Komise společně s externími odborníky podrobně zkontrolovala ocenění a obecnou metodiku, o kterou se opírá, aby byl zaručen jednotný přístup na úrovni EU.
(108)
Byly vyvozeny tyto závěry:
i)
materiály, které předložila NLB, obsahují podrobnou analýzu, která splňuje vysoké kvalitativní normy;
ii)
pro portfolio převáděné na společnost BAMC by byl vhodný přístup založený na ohodnocení, který využívá ohodnocení NLB a aktualizované údaje z finančních rozvah;
iii)
odhadovaná reálná ekonomická hodnota portfolia podnikových úvěrů NLB se podle komparativní zátěžové metody pohybuje okolo 60,2 % hrubé expozice s chybovým rozpětím +/- 5 %. Komparativní zátěžová metoda uplatňuje zátěž na úroveň rezerv určenou v rámci přezkumu kvality aktiv. Komise a její externí odborníci provedli kalibraci této zátěžové úrovně pomocí rozhodovací praxe. Úroveň reálné ekonomické hodnoty, jak ji odhadli odborníci, odkazuje na portfolio podnikových úvěrů NLB, které je větší než portfolio, jež bylo s konečnou platností určeno pro převod na BAMC. Proto nelze tento odhad použít jako zástupnou hodnotu pro posouzení reálné ekonomické hodnoty portfolia, které má být převedeno na BAMC.
(109)
Na základě těchto prvků Komise posoudila reálnou ekonomickou hodnotu portfolia. Pro účely posouzení Komise rozlišila dvě kategorie úvěrů: úvěry podnikům s nepřetržitým trváním na jedné straně a úvěry na restrukturalizaci úvěrů a nesplacené úvěry na straně druhé. Reálná ekonomická hodnota akcií byla posouzena samostatně.
(110)
U úvěrů podnikům s nepřetržitým trváním Komise na doporučení externích odborníků uplatnila přístup založený na ohodnocení. Na základě současného ohodnocení NLB a aktualizovaných finančních informací o expozici Komise určila pravděpodobnost nesplacení úvěru. Poté byla posouzena ztrátovost ze selhání podle podrobné analýzy zajištění, a to na základě stávající úvěrové dokumentace nebo předběžného přezkumu kvality úvěrů.
(111)
U úvěrů na restrukturalizaci úvěrů a na nesplacené expozice se Komise soustředila na analýzu zajištění, aby mohla posoudit hodnotu, kterou je třeba získat zpět v rámci likvidace, přičemž použila obezřetné předpoklady hodnoty zajištění a faktoringu ve výsledcích přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu.
(112)
U akcií Komise přezkoumala zprávy o oceňování předložené Slovinskem, aby mohla posoudit, zda jsou vykázané tržní hodnoty v souladu s tržními kotacemi kótovaných společností a zda je metodika oceňování použitá u nekótovaných společností v souladu s tržními normami.
(113)
Komise dospěla k závěru, že reálná ekonomická hodnota úvěrového portfolia je 617 milionů EUR pro nominální částku 2,3 miliardy EUR a že reálná ekonomická hodnota akciového portfolia je 94 milionů EUR. Plán restrukturalizace stanoví, že aktiva budou převedena na společnost BAMC v reálné ekonomické hodnotě.
(114)
Pokud jde o tržní hodnotu, Komise používá metodu rozšířeného pokrytí, aby posoudila současnou tržní hodnotu v době převodu. Na tomto základě se tržní hodnota portfolia odhaduje na 486 milionů EUR u úvěrů a 94 milionů EUR u akcií.
(115)
Částka podpory je tudíž rozdílem mezi převodní hodnotou a tržní hodnotou a činí 130 milionů EUR.
Sdílení nákladů a odměňování
(116)
Pokud jde o sdílení nákladů, oddíl 5.2 sdělení o znehodnocených aktivech opakuje obecnou zásadu, že by banky měly nést v maximálním rozsahu ztráty spojené se znehodnocenými aktivy, aby se zajistila rovnocenná odpovědnost akcionářů a rovnocenné sdílení nákladů. Aktiva by proto měla být převedena za cenu, která odpovídá jejich reálné ekonomické hodnotě nebo je nižší.
(117)
Slovinsko se zavazuje, že dodrží převodní cenu aktiv na úrovni jejich reálné ekonomické hodnoty nebo na úrovni nižší, a proto je v souladu se sdělením o znehodnocených aktivech.
Závěr o opatření týkajícím se znehodnocených aktiv
(118)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem má Komise za to, že převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC splňuje všechny podmínky a požadavky sdělení o znehodnocených aktivech, upraveného a doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013.
8.2.3. Slučitelnost se sdělením o restrukturalizaci doplněným sdělením o bankovnictví z roku 2013
(119)
Podle bodu 31 sdělení o bankovnictví z roku 2013 plán restrukturalizace zahrnující podporu na restrukturalizaci bude s výjimkou požadavků na navýšení kapitálu a sdílení nákladů i nadále posuzován na základě sdělení o restrukturalizaci.
(120)
Podle sdělení o restrukturalizaci a sdělení o bankovnictví z roku 2013 musí z restrukturalizačního plánu pro zvýhodněnou finanční instituci zaprvé plynout, že je schopna obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost. Zadruhé, podpora musí být omezena na nezbytné minimum a akcionáři a podřízení věřitelé se musí co nejvíce podílet na snížení nedostatku kapitálu. Zatřetí, musí být přijata opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže skrze umělou podporu tržní síly zvýhodněné finanční instituce a aby byla zaručena existence bankovního sektoru, jehož fungování je určováno hospodářskou soutěží. Dále je třeba zvážit otázky kontroly a procesní aspekty.
i) Obnovení dlouhodobé životaschopnosti
(121)
Jak stanoví sdělení o restrukturalizaci, členské státy musí předložit komplexní plán restrukturalizace, z něhož bude patrné, jak banka v přiměřené lhůtě a nejdéle do pěti let obnoví dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory. Dlouhodobé životaschopnosti je dosaženo, je-li banka schopna soutěžit na kapitálovém trhu na základě svých vlastních schopností a v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů. Aby toho banka dosáhla, musí být - s přihlédnutím ke svému rizikovému profilu - schopna pokrýt veškeré své náklady a zajistit přiměřenou návratnost vlastního kapitálu. Obnovení životaschopnosti banky by mělo vycházet hlavně z interních opatření a mělo by být založeno na hodnověrném plánu restrukturalizace.
(122)
Z plánu restrukturalizace NLB na období do 31. prosince 2017 je patrné, že na konci tohoto období restrukturalizace dojde k obnovení životaschopnosti. To bude podle očekávání způsobeno zlepšením kvality portfolia a sníženou potřebou dodatečného znehodnocování aktiv a vytváření rezerv. Obnovení životaschopnosti bude také dosaženo očištěním rozvahy NLB v důsledku plánovaného převodu aktiv v selhání na společnost BAMC. NLB bude rovněž těžit ze zlepšení provozní účinnosti, což bude výsledkem opatření ke snížení nákladů a stabilizace příjmu. Aby se zaručila životaschopnost bank po zohlednění převodu aktiv v selhání na společnost BAMC, vychází plán restrukturalizace z předpokladu, že v roce 2013 dojde k rekapitalizaci státem ve výši 1,558 miliardy EUR a k úplnému odpisu podřízených dluhopisů a vlastního kapitálu akcionářů ve výši 250 milionů EUR.
(123)
Bod 10 sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby navrhované restrukturalizační opatření napravilo slabé stránky subjektu. Plán restrukturalizace nejprve vysvětluje příčiny potíží NLB. Úvěrové portfolio NLB bylo vážně zasaženo během krize a došlo ke vzniku značných ztrát ze znehodnocení.
(124)
Růst portfolia úvěrů byl financován velkoobchodním trhem, což vedlo k prudkému nárůstu poměru úvěrů ke vkladům (ze 74 % v roce 2002 na 137 % v roce 2009). Mezitím banka dostatečně neposílila svoji kapitálovou základnu a před začátkem krize se výrazně se spoléhala na hybridní nástroje.
(125)
Před krizí NLB akumulovala expozice do stavebnictví, developerských společností a finančních holdingů, kvalita souvisejícího řízení rizik však zaostávala. Když propukla krize a ekonomika se zpomalila, ukázalo se, že akumulace špatných úvěrů má katastrofální následky. V roce 2008 skončil národní program výstavby silnic a prudce poklesla domácí poptávka po nemovitostech. Většina slovinských společností byla vysoce zadlužená a pod tlakem v důsledku zhoršení hospodářské situace, znehodnocení aktiv a zásob a sníženého přístupu k úvěrům. Kombinace vážného zhoršení hospodářské situace a špatného rámce pro řízení rizik vedla k nárůstu úvěrů v selhání. Úvěry v selhání k 30. září 2012 dosáhly 29 % hrubých úvěrů pro NLB, nejhorší byla situace v odvětví stavebnictví (74 %). Ztráty po zdanění tak dosáhly částky 87 milionů EUR v roce 2009, 202 milionů EUR v roce 2010, 240 milionů EUR v roce 2011 a 273 milionů EUR v roce 2012.
(126)
Jednou z příčin problémů banky byla také slabá pravidla správy a řízení společnosti a výsledný vliv státu na každodenní činnosti banky.
(127)
Aby se zajistilo obnovení dlouhodobé životaschopnosti, je třeba vyřešit pět hlavních otázek. Zaprvé je třeba posílit správu a řízení banky, aby se zaručilo, že vedení banky přijímá výhradně obchodní rozhodnutí, která jsou ekonomicky odůvodněná, a že stát nebude ovlivňovat každodenní činnosti banky. Zadruhé, banka musí zlepšit své politiky tvorby cen a rámec pro řízení rizik, aby byly zachovány marže a minimalizovány ztráty. Zatřetí, NLB musí očistit svoji rozvahu a snížit expozici problematickým odvětvím, ať už prostřednictvím řádné tvorby rezerv a omezením pákového efektu problematických aktiv, nebo převedením problematických úvěrů na společnost BAMC. Za čtvrté, banka musí opravit strukturu své rozvahy rekapitalizací a posílením vkladové základny nebo snížením pákového poměru. A za poslední, banka musí zlepšit svoji provozní účinnost, aby zabezpečila dostatečnou úroveň ziskovosti.
a. Posílení rámce pro správu a řízení společností
(128)
Závazky zaručí nezávislost správní rady a také to, že vedení stanoví úvěrová kritéria. Tyto závazky zaručí, že stanovení cen úvěrů vychází z politiky tvorby cen, která stanoví minimální pravidla týkající návratnosti kapitálu pro všechny úvěry, a tím omezuje možnost, aby banka pod tlakem vnějších vlivů poskytovala úvěry pod tržní cenou.
(129)
Závazky podle všeho řádně řeší a napravují hlavní slabé stránky správy a řízení NLB. Vymezují odpovídající ochranná opatření, aby se zabránilo střetu zájmů a zaručilo, že strategie a rozhodnutí jsou zaměřené na podnikání a že nejsou ovlivňovány žádnými jinými cíli kromě maximalizace hodnoty a nepodléhají nepatřičnému vnějšímu vlivu. Díky plánovaným změnám správy a řízení bude banka odolnější vůči vnějšímu vlivu a zároveň zavede větší tržní disciplínu tím, že posílí kontrolu a zvýší transparentnost rozhodnutí v oblasti řízení.
(130)
NLB dále přezkoumá své politiky v oblasti pobídek a odměňování, aby zaručila, že nepodněcují k nepřiměřenému riskování a soustředí se na dlouhodobé a udržitelné cíle. Kromě toho až do 31. prosince 2017 omezí celkové odměny pro jakékoli členy rady a zaměstnance, kteří vykonávají zvláštní práci, v souladu s body 37 až 39 sdělení o bankovnictví z roku 2013, čímž se usnadní včasné provedení plánu restrukturalizace.
(131)
Kromě toho se Slovinsko zavazuje, že do […] odprodá svůj podíl akcií v NLB ve výši […] % investorovi, který je nezávislý a nemá žádnou vazbu na Republiku Slovinsko. Tímto odprodejem se výrazně sníží vnější vliv na řízení a podnikatelské činnosti banky.
b. Posílení politik tvorby cen a rámce pro řízení rizik
(132)
NLB posílí své politiky tvorby cen a rámec pro řízení rizik, a to zejména prostřednictvím řady pravidel a opatření, která mají chránit nejlepší obchodní zájmy banky. Tato opatření zahrnují odbornou přípravu zaměstnanců, získávání klientů, tvorbu cen nových produktů a přezkum procesu týkajícího se úvěrového rizika.
(133)
Zejména stanovení cen nových úvěrů povede do 31. prosince 2017 k dosažení kladné návratnosti kapitálu, a to alespoň v hodnotě […] % v každém klientském vztahu. Tvorba cen bude odstupňovaná, začne na […] % návratnosti kapitálu v každém klientském vztahu v roce 2014 a do 31. prosince 2017 dosáhne […] %.
(134)
Výsledné zlepšení politiky tvorby cen NLB a rámce pro řízení rizik je vhodné a nezbytné, aby bylo možné provádět přísnější úvěrové politiky u nových úvěrů a konzervativnější politiku tvorby rezerv. Tyto reformy řeší slabiny NLB, které byly příčinou nízké kvality jejího úvěrového portfolia, nadměrné úrovně úvěrů v selhání a vysokých úvěrových nákladů. Tím, že se tato opatření zaměřují na příčiny nízké ziskovosti, přispívají k dlouhodobé životaschopnosti NLB.
(135)
Plán restrukturalizace obsahuje také organizační oddělení vedlejších činností od hlavních činností NLB. Díky této reorganizaci bude NLB schopna zefektivnit své hlavní činnosti. Oddělení činností rovněž umožní zaujmout specializovanější přístup k ukončení vedlejších činností banky a k řízení jejích aktiv v selhání tak, aby se maximalizovala hodnota zpětně získaných prostředků.
c. Přesunutí těžiště podnikání na méně riskantní činnosti
(136)
Na základě plánu restrukturalizace se rizikově vážená aktiva NLB zvýší z 11,1 miliard EUR k 31. prosinci 2012 na [5-10] miliard EUR k 31. prosinci 2017. Omezením rizikově vážených aktiv, a to zejména v nejproblematičtějších odvětvích banky, tedy u finančních holdingů, přepravních společností a stavebních společností, se zaručí, že se během období restrukturalizace sníží riziko spojené s těmito expozicemi.
(137)
NLB převede portfolio znehodnocených aktiv v hodnotě 2,3 miliardy EUR na společnost BAMC, což jí umožní, aby se zaměřila na správu funkčních úvěrů a zároveň uvolnila zdroje na to, aby vyřešila otázky zbývajících úvěrů v selhání.
(138)
V budoucí strategii NLB znovu zaměří své činností na konzervativnější podnikání v hlavních segmentech bankovnictví, tedy na maloobchodní bankovnictví, bankovnictví pro malé a střední podniky a pro vybrané podniky ve Slovinsku. Tohoto vývoje bude dosaženo značným odprodejem a snížením vedlejších činností, čímž se uvolní zdroje na činnosti hlavní.
d. Oprava struktury rozvahy
(139)
NLB již od státu obdržela kapitálové injekce, a to v březnu 2011 a červenci 2012. Společně s dodatečnou třetí rekapitalizací je NLB schopna splnit kapitálové požadavky Slovinské banky, což jí umožňuje obnovit životaschopnost.
(140)
Částka třetí rekapitalizace zohledňuje potřeby banky, které vyplývají z přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu. Bezprostředně po rekapitalizaci dosáhne poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích 15 % a do 31. prosince 2017 dosáhne úrovně [10-20] %, což výrazně přesahuje kapitálové požadavky stanovené Slovinskou bankou, podle nichž je třeba, aby poměr kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích činil 9 %.
(141)
NLB navíc očistí svoji rozvahu tím, že převede značné portfolio aktiv v selhání a znehodnocených aktiv na společnost BAMC.
(142)
NLB posílí svůj profil financování snížením financování svých dceřiných společností v rámci skupiny, odprodejem vedlejších činností a opětovným důrazem na svoji historickou základnou financování, kterou tvoří maloobchodní vklady. Poměry úvěrů k vkladům se zlepší ze 105 % v roce 2012 na [70-80] % k 31. prosinci 2017.
e. Obnovení dlouhodobé ziskovosti
(143)
Obnovení dlouhodobé ziskovosti bude výsledkem přesunutí strategického důrazu banky na její hlavní základní bankovní činnosti, tedy na maloobchodní bankovnictví, bankovnictví pro malé a střední podniky a bankovnictví pro vybrané podniky ve Slovinsku, což bance umožní splnit cíle týkající se návratnosti kapitálu.
(144)
Banka zlepší své čisté úrokové rozpětí tím, že zaručí, že bude stanovena odpovídající cena nových úvěrů. Stanovení cen nových úvěrů zejména přispěje k dosažení kladné návratnosti, a to alespoň ve výši […] % v roce 2014, […] % v roce 2015, […] % v roce 2016 a […] % v roce 2017 v každém klientském vztahu.
(145)
NLB bude také dokumentovat všechna restrukturalizační rozhodnutí. Do dokumentace začlení srovnání s alternativními řešeními, např. výkonem zajištění a ukončením účasti. NLB prokáže, že zvolila řešení, které maximalizuje čistou současnou hodnotu banky.
(146)
NLB také plánuje rozsáhlý program snižování nákladů, konkrétně prostřednictvím významné konsolidace svých podnikatelských prostor a sítě poboček a snížením počtu zaměstnanců, jakož i zlepšením provozní účinnosti, snahou o to, aby klienti byli získáváni s ohledem na rizika a důrazem na ziskovost, a optimalizací nákladů spojených s likviditou a jiných nákladů. Plán restrukturalizace předpokládá, že výsledkem bude snížení poměru nákladů a zisků na méně než 60 % ve srovnání s úrovněmi, jichž banka dosahovala před krizí. Do 31. prosince 2017 dosáhne NLB návratnosti kapitálu po zdanění ve výši [5-10] % a poměru kmenového kapitálu tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích ve výši [10-20] %. Zisky NLB po zdanění dosáhnou v roce 2017 částky [100-150] milionů EUR.
(147)
Očekává se, že se postupem času souběžně s prováděním plánu restrukturalizace sníží tok znehodnocených aktiv. Banka bude mít díky převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC, závazkům týkajícím se řízení úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů v selhání, které setrvávají v jejích portfoliích, tak, aby se maximalizovala jejich čistá současná hodnota pro banku, jakož i díky dalším opatřením, která posilují rámec banky pro řízení rizik, zdravější profil úvěrového rizika.
(148)
Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace může obnovit dlouhodobou životaschopnost NLB.
ii) Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(149)
Sdělení o restrukturalizaci doplněné sdělením o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že by příjemce podpory měl poskytnout přiměřený příspěvek, aby se podpora omezila na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Za tímto účelem stanoví, že i) by měly být omezeny jak restrukturalizační náklady, tak výše podpory a že ii) by mělo v co největší míře docházet ke sdílení nákladů stávajícími akcionáři a podřízenými věřiteli.
(150)
Poté, co jsou ztráty nejprve absorbovány vlastním kapitálem, budou součástí odpovídajícího sdílení nákladů obvykle příspěvky ze strany držitelů hybridního kapitálu a držitelů podřízeného dluhu. Držitelé hybridního kapitálu a držitelé podřízeného dluhu musí poskytovat příspěvky, aby se v co největší míře snížil nedostatek kapitálu. Takovéto příspěvky mohou mít formu buď převodu na kmenový kapitál tier 1 (20), nebo snížení účetní hodnoty jistiny nástrojů. V každém případě musí být v rozsahu povoleném právními předpisy zabráněno odlivu hotovosti od příjemce k držitelům těchto cenných papírů.
(151)
Plán restrukturalizace neobsahuje žádné prvky, které by naznačovaly, že podpora přesahuje prostředky nutné k pokrytí nákladů vyplývajících z obnovení životaschopnosti NLB. Nedostatek kapitálu, který je třeba třetí rekapitalizací pokrýt, byl určen na základě přezkumu kvality aktiv/zátěžového testu. Odhad této kapitálové injekce vychází zejména z hodnocení aktiv, z nějž vyplývá, že je tato úroveň nutná a dostatečná k překonání zátěžové situace. Přezkum kvality aktiv/zátěžový test vnesl více jistoty do otázky, jaká úroveň kapitálu je zapotřebí. Částka třetí rekapitalizace umožňuje bance splnit požadavky na regulační kapitál a tržní očekávání. Kromě toho bude zaveden mechanismus pro splácení jistiny, aby se omezilo hromadění nadbytečného kapitálu v NLB, podle nějž bude NLB muset vyplatit dividendy za účetní období let 2015, 2016 a 2017, které se vypočtou na základě rostoucího procentního podílu veškerého nadbytečného kapitálu. Mechanismus pro splácení jistiny zaručuje, že množství kapitálu, které přesahuje minimální požadavky na regulační kapitál, bance nedovolí, aby zahájila nové podnikatelské činnosti dříve, než státu splatí podporu, kterou jí poskytl.
(152)
Aby mohla NLB d.d. získat dividendy od svých dceřiných společností a aby se zabránilo hromadění likvidity, mohou tyto dceřiné společnosti bez ohledu na zákaz dividend vyplácet dividendy. Tyto společnosti mohou dividendy vyplácet, jestliže je NLB d.d. - přímo či nepřímo - většinovým akcionářem a všichni externí akcionáři drží v dané společnosti dohromady méně než [10-20] % akcií a hlasovacích práv. Komise se domnívá, že možnost, aby dceřiné společnosti takto vyplácely dividendy NLB d.d., přispívá k udržení výše podpory na nezbytném minimu, zajistí odpovídající stupeň pružnosti pro účinnou správu konsolidovaného kapitálu a likvidity NLB a usnadní splácení podpory. Skutečnost, že v důsledku toho by část dividend obdrželi také menšinoví akcionáři dceřiných společností, představuje ve srovnání s těmito přínosy přiměřený vedlejší účinek, zejména vezme-li se v úvahu poměrně malé množství dividend, které bude nakonec možné vyplatit všem ostatním akcionářům kromě NLB d.d. a které nepřesáhne více než jednu desetinu množství dividend, které bude nakonec možné splatit NLB d.d.
(153)
Zaprvé, závazky ohledně sdílení nákladů akcionáři a držiteli podřízeného dluhu jsou v souladu se sdělením o restrukturalizaci doplněným sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(154)
V tomto ohledu se Slovinsko zavázalo, že předtím, než bude NLB poskytnuta jakákoli státní podpora (tj. třetí rekapitalizace a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC), NLB v plném rozsahu sníží hodnotu vlastního kapitálu akcionářů a nesplacených podřízených dluhů, aby se zaručilo, že jsou splněny požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2013. Komise příznivě vnímá, že je v co největší možné míře zajištěn příspěvek držitelů podřízeného dluhu, čímž je zaručeno odpovídající sdílení nákladů. Státní kapitálové injekce se provedou teprve poté, co budou zcela eliminováni držitelé podřízeného dluhu. Tento postup zaručuje, že všichni stávající držitelé podřízeného dluhu musí plně přispět k nákladům banky na restrukturalizaci, a to předtím, než do celé záležitosti vstoupí stát. Stát bude tudíž po třetí rekapitalizaci vlastnit 100 % akcií banky, před první kapitálovou injekcí vlastnil pouze 33,1 %.
(155)
Zadruhé, bod 24 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že jedním ze způsobů, jak dosáhnout sdílení nákladů, je zaplacení přiměřené náhrady za státní kapitál.
(156)
Pokud jde o první a druhou rekapitalizaci, Komise podotýká, že byly provedeny za ceny slučitelné se zásadami sdílení nákladů (21). Pokud jde o třetí rekapitalizaci obsaženou v plánu restrukturalizace, stát po ní bude vlastnit 100 % banky, čímž bude maximalizováno sdílení nákladů. Komise již také stanovila, že za převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC je poskytnuta přiměřená náhrada.
(157)
Za třetí, pokud jde o pokrytí nákladů na restrukturalizaci, které vyplývají z plánu restrukturalizace prostřednictvím interních opatření NLB, NLB provede opatření ke snížení nákladů, která budou v rámci základního scénáře založena na snížení provozních nákladů z 368 milionů EUR k 31. prosinci 2012 na [250-300] milionů EUR k 31. prosinci 2017. Plán restrukturalizace rovněž stanoví, že se banka zbaví alespoň [80-90] % svých nebankovních činností. Kromě toho je zaveden mechanismus pro splácení jistiny, který umožňuje vyplatit státu v co největším rozsahu dividendy za účetní období let 2015, 2016 a 2017, aniž by tím byly ohroženy požadavky na regulační kapitál banky.
(158)
Za čtvrté, kromě uvedených strukturálních opatření se Slovinsko také zavázalo, že zakáže kupóny, akvizice, reklamu a agresivní obchodní praktiky.
(159)
Komise podotýká, že závazek nevyplácet kupóny se nevztahuje na nově vydané kapitálové nástroje za předpokladu, že výplaty kupónů u takových nově vydaných kapitálových nástrojů nevytvoří v okamžiku přijetí tohoto rozhodnutí (22) právní závazek provést výplaty kupónů u cenných papírů NLB. Komise toto omezení zákazu kupónů přijímá, aby skupině v souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci povolila získat čerstvý hybridní kapitál na trhu. Vydání podřízených cenných papírů po datu přijetí tohoto rozhodnutí bance umožní získat dodatečné financování a hybridní kapitál, zároveň to však nebude podnětem k vyplacení kupónů u stávajících cenných papírů, zejména stávajícího podřízeného dluhu. Omezením zákazu kupónů tak banka bude moci vydat dodatečný kapitál tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích, což může případně snížit kapitál, který banka potřebuje ve formě vlastního kapitálu. V tomto ohledu je třeba připomenout, že mají-li se dluhové nástroje kvalifikovat jako kapitál tier 1 podle nařízení o kapitálových požadavcích, kupóny musí být volitelné, nikoli povinné. Na závěr lze ve stávajícím případě také poznamenat, že po úplném snížení hodnoty vlastního kapitálu akcionářů a nesplaceného podřízeného dluhu v bance nezůstane žádný vlastní kapitál ani podřízený dluh. Omezení zákazu kupónů neoslabuje užitečný dopad takového zákazu kupónů, který je popsán ve sdělení o restrukturalizaci, jelikož závazek NLB, že vyplacením kupónů u nových nástrojů nevznikne právní závazek provést výplaty kupónů u stávajících cenných papírů NLB, zabrání zbytečnému odlivu kapitálu.
(160)
Dostatečný vlastní příspěvek NLB k nákladům na její restrukturalizaci proto představuje i sdílení nákladů mezi držiteli vlastního kapitálu, hybridních nástrojů a podřízeného druhu, snížení nákladů, odprodeje a přiměřené náhrady za podporu.
(161)
Z těchto důvodů dospěla Komise k závěru, že plán restrukturalizace stanoví odpovídající vlastní příspěvek a sdílení nákladů.
iii) Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(162)
A konečně, oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření k omezení narušování hospodářské soutěže. Tato opatření by měla být přizpůsobena konkrétním podmínkám, aby řešila narušení na trzích, na kterých banka, jež přijala státní podporu, působí po restrukturalizaci. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, kde bude banka přijímající podporu působit. Kromě toho musí Komise zohlednit vlastní příspěvek poskytnutý příjemcem a rozsah sdílení nákladů v období restrukturalizace.
(163)
NLB obdržela státní podporu ve formě kapitálových injekcí a opatření týkajících se znehodnocených aktiv, a to ve výši 2,321 miliard EUR, což se rovná 20 % rizikově vážených aktiv NLB (23). Přiměřená náhrada za podporu a nutnost provést opatření omezující případná narušení hospodářské soutěže jsou nutné zejména vzhledem k poměrně vysoké částce podpory.
(164)
Prvním opatřením, které omezí narušení hospodářské soutěže, je odprodej podílů NLB v […]. Odprodejem jejích […] se sníží podíl NLB na trhu […]. Odprodej […] NLB také přispěje k omezení podílu NLB na trhu a k otevření trhu konkurentům.
(165)
Omezení přítomnosti NLB na trhu v oblasti úvěrů podnikovým sektorům stavebnictví, přepravy a finančních holdingů je dosaženo díky ročním snížením rizikově vážených aktiv v těchto odvětvích.
(166)
Kromě toho NLB ukončí leasing, faktoring, odkup pohledávek a vedlejší činnosti ve Slovinsku i v zahraničí, aby ještě více přispěla k omezení možných vedlejších účinků státní podpory, kterou obdrží, na jiné než činnosti, než jsou její hlavní bankovní činnosti.
(167)
NLB bude pokračovat v operacích za podmínek, které omezují narušení hospodářské soutěže. Jako specializovaná banka s posílenými politikami řízení rizik a správy a řízení podniku a účinnější úvěrovou politikou s lepší tvorbou cen, která k 31. prosinci 2017 dosáhne návratnosti kapitálu ve výši [10-20] % u nových úvěrů, se banka zdrží toho, aby svým klientům poskytovala nadměrně výhodné podmínky. Tyto prvky přispívají k životaschopnosti NLB, ale také omezují narušování hospodářské soutěže.
(168)
Slovinsko se zavázalo, že zavede zákaz akvizic, čímž zaručí, že NLB nebude používat obdrženou státní podporu k tomu, aby získala nové podniky. Kromě toho je zaveden mechanismus pro splácení jistiny, který NLB umožňuje vyplatit státu v co největším rozsahu dividendy za účetní období let 2015, 2016 a 2017, aniž by byly ohroženy požadavky na regulační kapitál banky. Tento mechanismus pro splácení jistiny zaručuje, že množství kapitálu, které přesahuje minimální požadavky na regulační kapitál nebo jiné požadavky právních předpisů, bance nedovolí, aby zahájila nové podnikatelské činnosti dříve, než splatí státu podporu, kterou jí poskytl.
(169)
Kromě těchto strukturálních opatření se Slovinsko zavázalo, že provede soubor opatření, jímž omezí chování, aby se zabránilo narušování hospodářské soutěže. Komise vítá zákaz uvádět státní podporu k reklamním účelům a zákaz agresivních obchodních praktik, což NLB zabrání v tom, aby podporu využila k protisoutěžnímu tržnímu chování.
(170)
Vzhledem k této kombinaci opatření a závazků je zřejmé, že ve vztahu k výši podpory poskytnuté NLB existují dostatečná ochranná opatření, která omezí případné narušení hospodářské soutěže.
8.2.4. Dohled na plán restrukturalizace
(171)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013 jsou požadovány pravidelné zprávy, aby Komise mohla ověřit, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn. Slovinsko jmenuje dohlížejícího správce, který bude Komisi každých šest měsíců poskytovat zprávy o dohledu.
(172)
Aby se zaručilo řádné provádění plánu restrukturalizace po celou dobu jeho trvání, slovinské orgány přijmou nezbytná opatření, aby zaručily, že NLB dodrží závazky uvedené ve specifikaci.
(173)
Kromě toho bude na správné provádění plánu restrukturalizace a úplné a správné plnění všech závazků obsažených ve specifikaci, která je obsažena v příloze tohoto rozhodnutí, soustavně dohlížet nezávislý, dostatečně kvalifikovaný dohlížející správce. Tento dohlížející správce bude mít neomezený přístup ke všem informacím nutným k dohledu nad prováděním rozhodnutí. Komise nebo dohlížející správce mohou NLB požádat o vysvětlení a objasnění. Slovinsko a NLB mají plně spolupracovat s Komisí a dohlížejícím správcem, pokud jde o všechny dotazy spojené s dohledem.
8.2.5. Závěr a ukončení zahajovací fáze plánu restrukturalizace
(174)
Komise podotýká, že plán restrukturalizace, který Slovinsko předložilo, odpovídajícím způsobem řeší otázky životaschopnosti (včetně správy a řízení podniků), sdílení nákladů a narušování hospodářské soutěže a je v souladu s požadavky sdělení o restrukturalizaci doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013.
(175)
Komise již proto nemá pochybnosti o slučitelnosti plánu restrukturalizace, které vznesla ve druhém rozhodnutí o podpoře na záchranu a zahájení řízení.
9. ZÁVĚR
(176)
Komise dospěla k závěru, že první, druhá a třetí státní rekapitalizace NLB a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC představují podporu na restrukturalizaci ve prospěch NLB.
(177)
Komise vyvodila závěr, že restrukturalizační opatření spočívající v první, druhé a třetí rekapitalizaci a převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC mohou NLB umožnit, aby obnovila svoji dlouhodobou životaschopnost, jsou dostačující, pokud jde o sdílení nákladů, a vhodná a přiměřená, aby kompenzovala dopady dotčeného opatření podpory, které se projeví narušením trhu. Komise má proto za to, že předložený plán restrukturalizace splňuje kritéria sdělení o restrukturalizaci doplněného sdělením o bankovnictví z roku 2013 a sdělení o znehodnocených aktivech ve znění upraveném a doplněném sdělením o bankovnictví z roku 2013. Restrukturalizační opatření lze proto považovat za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. První, druhou a třetí rekapitalizaci a převod znehodnocených aktiv na společnost BAMC lze proto v souladu s plánem restrukturalizace schválit,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora na restrukturalizaci, kterou Republika Slovinsko poskytla NLB a která sestává z první rekapitalizace ve výši 250 milionů EUR, druhé rekapitalizace ve výši 382,9 milionů EUR a třetí rekapitalizace ve výši 1 558 milionů EUR a z převodu znehodnocených aktiv na společnost BAMC s prvkem podpory ve výši 130 milionů EUR, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
S ohledem na plán restrukturalizace a závazky vymezené v příloze je podpora na restrukturalizaci slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Republice Slovinsko.
V Bruselu dne 18. prosince 2013.
SKLEP KOMISIJE
z dne 18. decembra 2013
o državni pomoči SA.33229 (2012/C) (ex 2011/N) - Prestrukturiranje NLB - Slovenija, ki jo Slovenija namerava odobriti Novi Ljubljanski banki d.d.
(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 9632)
(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2014/535/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1),
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
(1)
Slovenski organi so 14. januarja 2011 Komisijo obvestili o dokapitalizaciji Nove Ljubljanske banke d.d. (v nadaljnjem besedilu: NLB d.d.) v višini 250 milijonov EUR.
(2)
Evropska komisija je s sklepom z dne 7. marca 2011 (2) (v nadaljnjem besedilu: prvi sklep o reševanju) odobrila prvo pomoč za dokapitalizacijo NLB d.d. za obdobje šestih mesecev pod pogojem, da slovenski organi predložijo načrt prestrukturiranja.
(3)
Slovenski organi so načrt prestrukturiranja priglasili 22. julija 2011. Posodobljena načrta so predložili 6. septembra 2011 in 26. marca 2012.
(4)
Slovenski organi so 16. maja 2012 Komisijo obvestili o nameri, da drugič dokapitalizirajo NLB d.d. Ukrep so priglasili 6. junija 2012.
(5)
Komisija je s sklepom z dne 2. julija 2012 (v nadaljnjem besedilu: drugi sklep o reševanju in sklep o začetku postopka) odobrila drugo dokapitalizacijo NLB d.d. in hkrati začela podrobno preiskavo, v kateri je podvomila, da bo NLB d.d. na podlagi načrta prestrukturiranja, ki ga je Komisija prejela, ponovno vzpostavila dolgoročno uspešno poslovanje ter da bodo zagotovljeni ustrezna porazdelitev bremena in ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence.
(6)
Drugi sklep o reševanju in sklep o začetku postopka je bil 22. novembra 2012 objavljen v Uradnem listu Evropske unije, pri čemer so bile zainteresirane strani pozvane, naj predložijo svoje pripombe (3). Komisija ni prejela pripomb.
(7)
Slovenski organi so po drugem sklepu o reševanju in sklepu o začetku postopka 7. januarja 2013 priglasili revidiran načrt prestrukturiranja, spremenjeno različico tega načrta pa so predložili 25. marca 2013. Slovenski organi so nato decembra 2013 predložili še drugo spremenjeno različico načrta. Različica načrta, ki jo je Komisija prejela decembra 2013, se v tem sklepu imenuje „načrt prestrukturiranja“.
(8)
Slovenski organi so na zahtevo Komisije med 2. julijem 2012 in 9. decembrom 2013 predložili dodatne informacije.
(9)
Komisija je 10. aprila 2013 v okviru postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem ugotovila, da v Sloveniji obstajajo čezmerna ekonomska neravnotežja. Slovenija je morala v okviru postopka v zvezi z makroekonomskim neravnotežjem opraviti stresne teste slovenskega bančnega sektorja po pristopu od spodaj navzgor in od zgoraj navzdol ter pregled njegovih kakovosti sredstev (v nadaljnjem besedilu: pregled kakovosti sredstev in stresni testi), ki so jih izvedli neodvisni svetovalci. Rezultati pregleda kakovosti sredstev in stresnih testov so vključeni v načrt prestrukturiranja.
(10)
Republika Slovenija se zaradi nujnosti strinja, da se ta sklep izjemoma sprejme v angleškem jeziku.
2. OPIS UPRAVIČENKE IN VIR NJENIH TEŽAV
(11)
NLB d.d. je skupaj s svojimi povezanimi družbami (v nadaljnjem besedilu: NLB ali banka) največja slovenska bančno-finančna skupina. Na dan 30. septembra 2012 je bila sestavljena iz NLB d.d. in 47 bank, podjetij, podružnic in predstavništev v tujini. NLB je pomemben bančni akter v Sloveniji in jugovzhodni Evropi. Na dan 30. septembra 2012 je NLB predstavljala približno 30 % skupnih sredstev slovenskega bančnega sektorja; bila je med tremi največjimi bankami v Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, Črni gori, na Kosovu in v Republiki Srpski ter šesta največja banka v Bosni in Hercegovini. Bančništvo je njena najpomembnejša dejavnost, čeprav izvaja tudi druge finančne storitve, kot so zavarovanje, upravljanje premoženja, lizing, faktoring in forfetiranje.
(12)
Bonitetna agencija Moody's je NLB ocenila s Caa2 z negativno oceno prihodnjih izgledov, bonitetna agencija Fitch pa z BB- z negativno oceno prihodnjih izgledov. Obe agenciji sta oceni znižali leta 2013. Znižanje je bilo predvsem posledica koncentracije in nadaljnjega poslabšanja kreditnega portfelja ter šibkega finančnega in kapitalskega položaja banke v sedanjem tržnem okolju.
(13)
NLB v Sloveniji nudi celoten razpon bančnih storitev za posameznike in podjetja s poudarkom na poslovanju s prebivalstvom. Dejavna je tudi na področjih zasebnega, korporativnega in investicijskega bančništva.
(14)
Na dan 30. junija 2013 je bila struktura kapitala NLB naslednja: Republika Slovenija je imela v lasti 77,51-odstotni delež, Kapitalska družba, d.d., 6,23-odstotni delež, Slovenska odškodninska družba 5,58-odstotni delež in Poteza, borzno posredniška družba, d.d. (v stečajnem postopku), 2,24-odstotni delež NLB.
(15)
Skupna sredstva NLB so na dan 31. decembra 2012 znašala 14,3 milijarde EUR, skupni depoziti, ki so jih sestavljali depoziti gospodinjstev (6,5 milijarde EUR), depoziti podjetij (2 milijardi EUR) in depoziti države (0,6 milijarde EUR), pa približno 9,1 milijarde EUR. Poleg tega je imela banka izdanih za 112 milijonov EUR dolžniških vrednostnih papirjev. Na isti datum je skupni portfelj posojil NLB nebančnemu sektorju znašal približno 9,5 milijarde EUR. Razmerje med posojili in vlogami je bilo 104 % (v primerjavi s 105 % leta 2011 in 127 % leta 2010).
(16)
Glavni vir težav NLB je povečanje obsega slabih posojil, ki so se z 0,6 milijarde EUR leta 2008 (3,8 % skupnega obsega posojil) do decembra 2012 povečala na 3,7 milijarde EUR (28,2 % skupnega obsega posojil). Ti slabi rezultati so povezani s precejšnjim pritiskom na kapitalsko ustreznost NLB zaradi slabšanja kakovosti njenega portfelja sredstev, povečanjem kapitalskih deležev, ki jih je zahteval regulator, vlagatelji pa pričakovali, ter manjšo razpoložljivostjo kapitala, dolžniškega financiranja in zlasti financiranja za podjetja.
(17)
Strategijo rasti NLB so pred nastopom finančne krize leta 2008 podpirali ugodni gospodarski pogoji. Portfelj posojil NLB (neto posojila) se je v obdobju 2002-2009 povečal za 15 % na leto, depoziti pa za 8 %. Visoko rast so povzročila zlasti posojila podjetniškemu sektorju.
(18)
Poleg te organske rasti se je NLB širila tudi s prevzemom več bančnih odvisnih družb v jugovzhodni Evropi ter z organsko rastjo in ustanovitvijo novih subjektov v segmentih lizinga, faktoringa/forfetiranja, življenjskega zavarovanja/pokojninskih skladov in upravljanja premoženja.
(19)
Preglednica 1 prikazuje razvoj sredstev NLB v Sloveniji in jugovzhodni Evropi med 31. decembrom 2006 in 30. septembrom 2012.
Preglednica 1
Skupni tržni deleži sredstev NLB
(%)
2006
2007
2008
2009
2010
2011
9 mesecev 2012
Skupna sredstva NLB Skupine (v milijonih EUR)
14 409
18 308
18 918
19 606
17 888
16 445
14 915
Slovenija
36,7
36,5
35,6
34,8
32,6
31,7
30,2
Bosna in Hercegovina - Federacija
5,7
5,7
5,7
5,1
6,1
5,9
5,5
Bosna in Hercegovina - Republika Srpska
20,4
23,0
22,0
21,0
21,0
20,0
20,0
Črna gora
16,1
13,5
13,3
17,0
18,0
19,1
17,1
Kosovo
-
14,9
13,4
14,3
14,9
15,1
16,3
Makedonija
16,8
19,2
19,6
19,9
20,4
19,2
17,4
Srbija
3,0
2,8
2,3
2,1
2,0
1,8
1,6
(20)
V obdobju 2003-2008 je bila NLB dobičkonosna. Od leta 2009 ustvarja izgube po obdavčitvi. Izgube so leta 2009 znašale 87 milijonov EUR, leta 2010 so znašale 202 milijona EUR, leta 2011 so znašale 239 milijonov EUR, leta 2012 pa 273,5 milijona EUR. V prvem polletju leta 2013 je NLB zabeležila izgube po obdavčitvi v višini 91,2 milijona EUR. Portfelj posojil NLB se je začel slabšati leta 2009. Slaba posojila, ki so leta 2008 obsegala 3,8 %, so se do decembra 2012 povečala na 28,2 %.
(21)
Na dan 30. junija 2013 je regulativni kapital NLB znašal 1 074,3 milijona EUR. Njen količnik temeljnega kapitala v skladu z uredbo EU o kapitalskih zahtevah (4) je bil 8,5 %.
(22)
Dne 4. decembra 2013 so rezultati pregleda kakovosti sredstev in stresnih testov razkrili, da kapitalski primanjkljaj NLB po negativnem scenariju znaša 1,8 milijarde EUR (5).
3. UKREPI POMOČI
(23)
Za NLB sta se do zdaj izvedla naslednja ukrepa državne pomoči:
(i)
prva dokapitalizacija v višini 250 milijonov EUR, ki je bila začasno odobrena v prvem sklepu o reševanju z dne 7. marca 2011;
(ii)
druga dokapitalizacija v višini 382,9 milijona EUR, ki je bila začasno odobrena v drugem sklepu o reševanju in sklepu o začetku postopka z dne 2. julija 2012.
(24)
Poleg teh dokapitalizacij namerava Slovenija v korist NLB izvesti še dva ukrepa:
(iii)
tretjo dokapitalizacijo v višini 1,558 milijarde EUR in
(iv)
prenos paketa oslabljenih sredstev, sestavljenega iz slabih posojil (v nominalnem znesku 2,3 milijarde EUR) in vrste lastniških instrumentov (v tržni vrednosti 94 milijonov EUR), na DUTB.
3.1 PRVA DOKAPITALIZACIJA NLB
(25)
NLB je leta 2009 in 2010 po več letih dobička predvsem zaradi slabšanja gospodarskih razmer zabeležila izgube. Šibka gospodarska rast in vedno večja brezposelnost sta zmanjšali povpraševanje po posojilih in precej povečali oslabljenost posojil. Količnik temeljnega kapitala NLB v skladu z uredbo EU o kapitalskih zahtevah, ki je leta 2009 znašal 6,9 %, se je do leta 2010 zmanjšal na 6 %. Banka Slovenije je julija 2010 od NLB zahtevala, naj okrepi svoj kapitalski položaj. NLB se je zato odločila, da bo zbrala več kapitala.
(26)
NLB naj bi z javno ponudbo delnic zbrala 250 milijonov EUR lastniškega kapitala, kar je ustrezalo 1,6 % njene tveganju prilagojene aktive. Povečanje kapitala je potekalo v dveh tranšah. V prvi fazi so bile delnice za vpisovanje ponujene obstoječim delničarjem (skupni vpisani znesek je znašal 89,2 milijona EUR in država je v celoti izkoristila svoje prednostne pravice do vpisa delnic). V drugi fazi so bile preostale delnice ponujene javnosti. Vendar je ob pomanjkanju zanimanja javnosti na koncu delnice v celoti vpisala Slovenija.
(27)
Prvo dokapitalizacijo je Komisija kot začasno pomoč za reševanje s prvim sklepom o reševanju odobrila 7. marca 2011. Komisija je navedla, da bo vidik porazdelitve bremena podrobneje ocenila v oceni načrta prestrukturiranja, za katerega se je Slovenija zavezala, da ga bo predložila (6).
3.2 DRUGA DOKAPITALIZACIJA NLB
(28)
Banka Slovenije je maja 2011 od NLB zahtevala, naj nadalje okrepi svoj kapitalski položaj.
(29)
Ker ni bilo rešitve v obliki zasebnega vlagatelja, je Slovenija NLB zagotovila 382,9 milijona EUR v obliki pogojno zamenljivih obveznic (v nadaljnjem besedilu: obveznice CoCo), ki so na podlagi zadevnih uredb štele za instrumente temeljnega kapitala. NLB je marca 2013 obveznice CoCo pretvorila v lastne navadne delnice v skladu s pogoji sporazuma, ki ureja obveznice CoCo.
(30)
Drugo dokapitalizacijo je Komisija odobrila z drugim sklepom o reševanju in sklepom o začetku postopka (7).
3.3 TRETJA DOKAPITALIZACIJA NLB
(31)
NLB ima glede na rezultate pregleda kakovosti sredstev in stresnih testov ter vsebine načrta prestrukturiranja, vključno s prenosom sredstev in prenosom nekaterih oslabljenih sredstev na DUTB, kapitalski primanjkljaj v višini 1,8 milijarde EUR. Država bo po upoštevanju učinka načrtovanega reševanja podrejenih obveznosti z zasebnimi sredstvi (kapitalska potreba NLB se bo tako zmanjšala za 250 milijonov EUR) NLB zagotovila dodatni kapital v višini 1,558 milijarde EUR v obliki državnih obveznic in denarnih sredstev, kar bo banki omogočilo, da ponovno vzpostavi uspešno poslovanje.
3.4 PRENOS OSLABLJENIH SREDSTEV NA DUTB
(32)
Slovenski zakon o krepitvi stabilnosti bank, ki je začel veljati decembra 2012, zagotavlja okvir za izdajo poroštev za financiranje prenosa preteklih obveznosti z bank na DUTB ali namensko družbo. Dovoljuje tudi dokapitalizacijo za reševanje izgub takih bank s prenosom sredstev po njihovi dolgoročni ekonomski vrednosti.
(33)
Slovenija je maja 2013 pripravila nacionalni reformni program, namenjen izvajanju priporočil EU posameznim državam, ki so naslovljena na Slovenijo. Nacionalni reformni program vključuje prenos oslabljenih sredstev s treh največjih slovenskih bank, vključno z NLB, na DUTB. Sredstva, ki bodo prenesena na DUTB, vključujejo: družbe v stečaju, terjatve, ki jih je treba prestrukturirati, terjatve z nepremičninskim zavarovanjem, finančne holdinge in druga slaba posojila.
(34)
Slovenija je Komisiji 17. maja 2013 predložila predhodni seznam sredstev, ki bodo z NLB prenesena na DUTB in znašajo 1,9 milijarde EUR. Seznam je bil od takrat posodobljen in portfelj sredstev, ki bo prenesen, obsega 2,2 milijarde EUR (v nominalnem znesku) za posojila in 94 milijonov EUR (v tržni vrednosti) za lastniške instrumente.
4. NAČRT PRESTRUKTURIRANJA IN ZAVEZE
(35)
Slovenski organi so predložili načrt prestrukturiranja za obdobje prestrukturiranja od leta 2013 do 31. decembra 2017.
(36)
Glavni stebri načrta prestrukturiranja so izboljšano korporativno upravljanje in obvladovanje tveganj, preusmeritev na strateške trge banke, zmanjšanje slabih posojil in program za zmanjšanje stroškov. Načrt prestrukturiranja vključuje finančne napovedi za NLB do 31. decembra 2017 po osnovnem scenariju, vključen pa je tudi v negativni scenarij, oblikovan v okviru pregleda kakovosti sredstev in stresnih testov.
(37)
Slovenija je prevzela številne zaveze, navedene v Prilogi. Da se zagotovi izvajanje teh zavez, bo imenovan skrbnik spremljanja. Skrbnik spremljanja bo svoje dejavnosti izvajal v celotnem obdobju prestrukturiranja.
4.1 PONOVNA VZPOSTAVITEV DOLGOROČNO USPEŠNEGA POSLOVANJA
(38)
Glavna vidika v zvezi s ponovno vzpostavitvijo uspešnega poslovanja NLB sta: (i) izvajanje sodobnih struktur in ureditev korporativnega upravljanja za zagotovitev, da so odločitve NLB poslovno usmerjene, ter (ii) prenova njenih kreditnih politik in postopkov za upravljanje tveganja, zlasti na področju upravljanja kreditnih tveganj.
(39)
Spremembe korporativnega upravljanja, ki so navedene v Prilogi, bodo izvedene v treh mesecih od datuma sprejetja tega sklepa, v skladu z direktivo EU o kapitalskih zahtevah (8) in slovensko nacionalno zakonodajo. Namen posledičnih sprememb statuta in internih pravil NLB je zagotoviti, da bo upravni odbor NLB edini pooblaščen in odgovoren za neodvisno upravljanje vsakodnevnega poslovanja NLB, ki bo izključno v interesu banke. Zato se bo za odnos med banko in njenimi delničarji, zlasti Republiko Slovenijo, uporabljalo tržno načelo. V zvezi s tem se Slovenija zavezuje, da bo pri imenovanju članov nadzornega sveta in uprave posredovala le z uveljavljanjem pravic, ki jih ima kot delničar na podlagi slovenskega običajnega prava gospodarskih družb. NLB bo dve tretjini sedežev in glasovalnih pravic, ki jih ima v nadzornem svetu in odborih, dodelila neodvisnim strokovnjakom. Vzpostavila bo sistem, s katerim bo zagotovila neodvisno in objektivno delovanje funkcije notranje revizije. Med izvajanjem načrtovanih ukrepov bo sledila trajnostno naravnani, preudarni in skrbni poslovni politiki. Nadalje bo pregledala ustreznost svojih politik spodbud in prejemkov ter si prizadevala, da ne bosta spodbujali neprimernih tveganj in bosta usmerjeni v dolgoročne in trajnostne podjetniške cilje ter sta pregledni in v skladu s smernicami Evropskega bančnega organa o plačni politiki in praksah z dne 10. decembra 2010. NLB bo v skladu z zadevnimi pravili iz sporočila o bančništvu iz leta 2013 (9) do 31. decembra 2017 omejila skupni prejemek članov uprave in zaposlenih s posebno naravo dela. Variabilni letni prejemek uprave in zaposlenih s posebno naravo dela v poslovnem delu bo omejen na pet mesečnih plač. Variabilni prejemek zaposlenih s posebno naravo dela na drugih delovnih mestih bo omejen na tri mesečne plače. Poleg tega se plačilo vsaj 50 % variabilnega prejemka razporedi na obdobje treh let. Zato do 31. decembra 2017 takšen prejemek ne bo presegel 15-kratnika nacionalne povprečne plače v Sloveniji ali 10-kratnika povprečne plače v NLB, pri čemer se upošteva višji večkratnik.
(40)
NLB bo prenovila svoje notranje postopke oblikovanja cen in postopke za upravljanje tveganja z izvajanjem številnih pravil in ukrepov, podrobneje opisanih v Prilogi. Oblikovanje cen novih posojil se bo štelo za ustrezno zlasti, če bo novo posojilo prispevalo k pozitivni donosnosti lastniškega kapitala v višini vsaj […] (10) % leta 2014, […] % leta 2015, […] % leta 2016 in […] % leta 2017 pri vsakem poslu, sklenjenem s strankami, pod pogoji, natančneje določenimi v Prilogi.
(41)
Premoženje NLB se bo razdelilo na strateško enoto (približno 10,6 milijarde EUR) in nestrateško enoto (približno 2 milijardi EUR). Paket oslabljenih sredstev, sestavljen iz slabih posojil (v nominalni vrednosti 2,3 milijarde EUR) in vrste lastniških instrumentov (v tržni vrednosti 94 milijonov EUR), bo v okviru ukrepa za oslabljena sredstva prenesen na DUTB. NLB bo bilančno vsoto skupine, ki je leta 2010 znašala približno 17,9 milijarde EUR, do 31. decembra 2017 zmanjšala na [10-20] milijard EUR.
(42)
Poleg državne pomoči, prejete marca 2011 in julija 2012, je v načrtu prestrukturiranja predviden dodatni kapitalski vložek države v višini 1,558 milijarde EUR. Ta tretja dokapitalizacija bo količnik temeljnega kapitala NLB v skladu z uredbo EU o kapitalskih zahtevah takoj zvišala na 15 %, reševala pa bo tudi pričakovane izgube. Zagotovila bo torej, da bo NLB v obdobju prestrukturiranja izpolnjevala svoje regulativne kapitalske zahteve.
(43)
Prihodnja poslovna strategija NLB se osredotoča na njene strateške trge poslovanja s prebivalstvom in MSP ter nekatere vrste poslovanja s podjetji. NLB načrtuje precejšnje zmanjšanje portfelja udeležb v skladu s strategijo osredotočanja na osrednje dejavnosti v strateških regijah. Načrt prestrukturiranja v zvezi s tem določa precejšnje zmanjšanje stranskih dejavnosti NLB, ki obsega prodajo vseh dejavnosti lizinga in faktoringa/forfetiranja ter upravljanja nepremičnin, pa tudi začasno prenehanje izvajanja stranske dejavnosti novega kreditiranja poslovnih strank v tujini.
(44)
NLB bo kreditno poslovanje v Sloveniji zmanjšala v naslednjih sektorjih ([…]-odstotno povprečno zmanjšanje tveganju prilagojene aktive med 31. decembrom 2013 in 31. decembrom 2017): (i) poslovne stranke v industrijskem gradbenem sektorju (tveganju prilagojena aktiva, ki je 31. decembra 2013 znašala […] milijonov EUR, se bo do 31. decembra 2017 zmanjšala na […] milijonov EUR); (ii) poslovne stranke v industrijskem prometnem sektorju (tveganju prilagojena aktiva, ki je 31. decembra 2013 znašala […] milijonov EUR, se bo do 31. decembra 2017 zmanjšala na […] milijonov EUR); (iii) finančni holdingi (tveganju prilagojena aktiva, ki je 31. decembra 2013 znašala […] milijonov EUR, se bo do 31. decembra 2017 zmanjšala na […] milijonov EUR).
(45)
Zaradi izvajanja načrta prestrukturiranja in zlasti prenosa oslabljenih sredstev na DUTB se bodo skupna sredstva NLB, ki so 31. decembra 2012 znašala 14,5 milijarde EUR, do 31. decembra 2017 zmanjšala na [10-20] milijard EUR, tveganju prilagojena aktiva, ki je 31. decembra 2012 znašala 11,1 milijarde EUR, pa se bo do 31. decembra 2017 zmanjšala na [5-10] milijard EUR.
(46)
Sedanji portfelj NLB je v celoti financiran do njegove pogodbene zapadlosti. NLB se namerava v prihodnosti osredotočiti predvsem na vloge prebivalstva, ki so bile že v preteklosti njen vir financiranja, načrtuje pa tudi razširitev osnove za financiranje podjetij. Razmerje med posojili in vlogami, ki je leta 2012 znašalo 105 %, se bo do 31. decembra 2017 zmanjšalo na [70-80] %.
(47)
NLB načrtuje tudi dolgoročni program za nadzor in zmanjšanje stroškov. Operativni stroški NLB so leta 2012 na ravni skupine znašali 368 milijonov EUR. NLB bo svoje operativne stroške na ravni skupine (brez enkratnih izrednih stroškov, ki se ne ponavljajo, tj. stroškov prestrukturiranja) do 31. decembra 2014 zmanjšala na [300-350]milijonov EUR, do 31. decembra 2015 na [300-350] milijono EUR, do 31. decembra 2016 na [250-300] milijonov EUR in do 31. decembra 2017 na [200-250] milijonov EUR.
(48)
NLB načrtuje, da bo dne 31. decembra 2017 donosnost lastniškega kapitala po obdavčitvi [5-10]-odstotna. Finančne napovedi iz načrta prestrukturiranja za obdobje 2013-2017 predvidevajo, da bo dne 31. decembra 2017 količnik temeljnega kapitala v skladu z uredbo EU o kapitalskih zahtevah [10-20]-odstoten. Dobiček NLB po obdavčitvi bo leta 2017 znašal [100-150] milijonov EUR.
(49)
Slovenija bo svoj delež v NLB […] („[…]“) zmanjšala do […]. Če Slovenija ni sklenila zavezujočih kupoprodajnih pogodb za prodajo svojega deleža NLB razen […], bosta Slovenija in NLB skrbniku za odprodajo dodelili izključno pooblastilo za prodajo […], […], […], […], […] in […].
4.2 PORAZDELITEV BREMENA
(50)
Načrt prestrukturiranja določa prepoved izplačevanja kuponov in dividend ter razdelitve dobička v celotnem obdobju izvajanja načrta prestrukturiranja do 31. decembra 2017.
(51)
Slovenija se zavezuje, da NLB v obdobju prestrukturiranja ne bo izplačevala kapitalskih instrumentov, razen če ta plačila izvirajo iz pravne obveznosti. Slovenija se zavezuje tudi, da NLB ne bo izkoristila možnosti nakupa navedenih instrumentov ali jih odkupila brez predhodnega soglasja Komisije. Kuponi države na kapitalske instrumente se lahko izplačajo, razen če bi to povzročilo izplačevanje kuponov drugim vlagateljem, kar drugače ne bi bilo obvezno. Obveznost neizplačevanja kuponov v obdobju prestrukturiranja ne velja za instrumente, ki so bili izdani na novo (tj. instrumente, ki so izdani po tem, ko Komisija sprejme ta sklep), če zaradi izplačila kuponov na takšne instrumente ne bo nastala pravna obveznost izplačevanja kuponov na vrednostne papirje NLB, ki obstajajo v trenutku sprejetja tega sklepa.
(52)
Lastniški deleži obstoječih delničarjev NLB so se že precej zmanjšali zaradi prve in druge dokapitalizacije marca 2011 in julija 2012. Preostale podrejene obveznice NLB znašajo 250 milijonov EUR. Slovenija se zavezuje, da bo NLB pred dodelitvijo državne pomoči (tj. tretjo dokapitalizacijo in prenosom oslabljenih sredstev na DUTB) v celoti odpisala lastniški kapital delničarjev in neporavnan podrejen dolg. Država bo tako postala edini delničar NLB, pred prvo dokapitalizacijo marca 2011 pa je imela v lasti 33,1 % delnic.
(53)
Slovenija se zavezuje, da bo prodala deleže NLB v družbah iz odstavka 3 Priloge, ki so dne 31. decembra 2012 predstavljali skupno vrednost sredstev v višini [100-150] milijonov EUR, in nestrateških podružnicah iz odstavka 4 Priloge, ki so dne 31. decembra 2012 predstavljale skupno vrednost sredstev v višini [950-1 000] milijonov EUR. NLB bo prodala tudi vse deleže v skupnih podjetjih, navedenih v odstavku 5 Priloge. Poleg tega bo NLB do […] zaprla […].
(54)
Vsaka morebitna dokapitalizacija podružnic, ki bi jo NLB izvedla z vložki v obliki lastniškega kapitala, bo vpisana (i) s 25-odstotnim odbitkom cene delnic (po prilagoditvi za „učinek slabitve“, ocenjen z uporabo splošno sprejetih tržnih metod (11)) neposredno pred napovedjo kapitalskega vložka, ali (ii) po najnižji ceni, po kateri drugi delničarji navedenih podružnic prispevajo k dokapitalizaciji. Za subjekte, ki ne kotirajo na organiziranem trgu, se bo tržna cena delnic določila z ustrezno in splošno sprejeto tržno metodologijo vrednotenja. Če so taki kapitalski vložki v obliki hibridnih instrumentov, bodo ti instrumenti vsebovali alternativni mehanizem za izplačilo kuponov in določbo, ki določa menjalno razmerje hibridnega instrumenta v lastniški kapital s 25-odstotnim odbitkom TERP (ki se določi podobno kot pri vložku v obliki lastniškega kapitala).
4.3 UKREPI ZA OMEJEVANJE IZKRIVLJANJA KONKURENCE
(55)
Da bi omejila izkrivljanje konkurence, NLB načrtuje zmanjšanje svojih poslovnih dejavnosti v Sloveniji. Svojo bilančno vsoto, ki je leta 2010 znašala približno 17,9 milijarde EUR, bo do 31. decembra 2017 zmanjšala na [10-20] milijard EUR.
(56)
Zaveze NLB vključujejo prodajo deležev banke na strateških trgih. NLB bo do […] prodala […]. Ta prodaja bo vpliv NLB zmanjšala […]. Do […] bo odprodala tudi celoten delež v […].
(57)
NLB bo v obdobju od 31. decembra 2013 do 31. decembra 2017 z zmanjšanjem tveganju prilagojene aktive v sektorjih gradbeništva, prometa in finančnih holdingov v Sloveniji za povprečno […] % zmanjšala kreditne dejavnosti v teh sektorjih. Prenehala bo z izvajanjem poslovne strategije novega kreditiranja poslovnih strank v tujini.
(58)
NLB bo z odprodajo podružnic v Sloveniji in tujini prenehala z izvajanjem vseh dejavnosti lizinga, faktoringa in forfetiranja.
(59)
NLB bo spoštovala prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prevzemov ter oglaševanja in agresivne poslovne prakse v skladu s pogoji iz zadevnih odstavkov Priloge.
(60)
Vzpostavljen je mehanizem za poplačilo kapitala, v skladu s katerim bo NLB dividende svojim delničarjem izplačala leta 2015, 2016 in 2017 (12). NLB bo v poslovnih letih 2015 in 2016 plačala nižji znesek od (i) 50 % kapitala, ki bo presegal veljavno regulativno kapitalsko zahtevo na podlagi evropske in slovenske zakonodaje (vključno s stebrom 1 in 2) plus kapitalske rezerve v višini 100 bazičnih točk, ali (ii) neto prihodka za zadevno leto. V poslovnem letu 2017 bo plačala nižji znesek od (i) 100 % kapitala, ki bo presegal veljavno regulativno kapitalsko zahtevo na podlagi evropske in slovenske zakonodaje (vključno s stebrom 1 in 2) plus kapitalske rezerve v višini 100 bazičnih točk, ali (ii) neto prihodka za zadevno leto. Izplačevanje dividend se brez poseganja v pristojnosti Banke Slovenije kot bančnega nadzornika NLB začasno ustavi, če bi ogrozilo solventnost banke v prihodnjih letih.
4.4 Opis Ukrepa Za Oslabljena Sredstva
(a) Cilj
(61)
Ukrep za oslabljena sredstva bo NLB prinesel ugodnosti zaradi prenosa sredstev na DUTB. Cilj ukrepa je odpraviti negotovost glede prihodnje vrednosti njenega najbolj problematičnega portfelja sredstev in zagotoviti, da se bo NLB osredotočila na izvajanje načrta prestrukturiranja.
(b) Vzpostavitev in značilnosti
(62)
Slovenija je DUTB ustanovila za podporo stabilnosti bančnega sektorja.
(63)
Splošni cilj DUTB sta upravljanje in nadzorovana odprodaja pridobljenih sredstev, da se doseže čim večja vrednost izterjanih sredstev. DUTB pri izvajanju te dejavnosti prispeva k prestrukturiranju finančnega sistema ob čim manjši uporabi javnih sredstev in čim manjšemu izkrivljanju trga.
(64)
DUTB lahko prevzame ali krije tveganja, zlasti terjatve, vrednostne papirje, izvedene finančne instrumente, pravice in obveznosti iz odobrenih kreditov ali garancij skupaj s pripadajočim zavarovanjem. DUTB bo NLB določeno vrednost ob prenosu plačala z dolžniškimi vrednostnimi papirji s poroštvom države, ki jih izda DUTB. Vrednost sredstev ob prenosu na DUTB bo enaka ali nižja od njihove realne ekonomske vrednosti, ki jo določijo strokovnjaki Komisije v skladu s pravili o državni pomoči.
(c) Obseg prenosa oslabljenih sredstev in posojil
(65)
Prenos se nanaša na naslednje kategorije sredstev:
(a)
družbe v stečaju, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami;
(b)
terjatve do finančnih holdingov, ki jih je treba prestrukturirati;
(c)
druge družbe v stečaju;
(d)
druge terjatve, zavarovane s stanovanjskimi nepremičninami;
(e)
finančni holdingi;
(f)
gradbene družbe;
(g)
prevozne družbe;
(h)
druge nedonosne izpostavljenosti.
(66)
Slovenija je Komisiji 17. maja 2013 predložila predhodni seznam sredstev, ki bodo z NLB prenesena na DUTB in znašajo 1,9 milijarde EUR. Seznam je bil od takrat posodobljen. Portfelj, ki bo prenesen, obsega 2,3 milijarde EUR v nominalnem znesku za posojila in 94 milijonov EUR v tržni vrednosti za lastniške instrumente.
(67)
Zaradi prenosa sredstev se bo tveganju prilagojena aktiva NLB zmanjšala za 1,4 milijarde EUR, potreba po kapitalu pa se bo skupno zmanjšala za 112 milijonov EUR. Ti podatki so bili navedeni v zadevnem seznamu sredstev, ki bodo prenesena na DUTB, ki ga je Komisija prejela 14. novembra 2013.
(d) Metodologija za izračun vrednosti ob prenosu
(68)
Vrednost ob prenosu je predhodno določila Banka Slovenije v skladu z metodologijo, določeno v zakonu o ustanovitvi DUTB. Metodologija temelji na oceni neto sedanje vrednosti prihodnjih denarnih tokov. Za velike izpostavljenosti se je izvedla posamična ocena prihodnjih denarnih tokov, za manjše izpostavljenosti pa se je uporabil poenostavljen pristop z oceno, ki temelji na verjetnosti neplačila posojila in značilnostih izgub ob neplačilu. Poleg tega so se za izračun vrednosti ob prenosu kot referenca uporabile pričakovane izgube iz osnovnega scenarija stresnih testov. Metodologijo tega vrednotenja je potrdila namenska skupina, ki so jo sestavljali slovenski organi, opazovalci pa so bili Komisija, ECB in Evropski bančni organ.
(69)
Prihodnji denarni tokovi za družbe v stečaju in problematična posojila so se določili s tržno vrednostjo zavarovanj in jamstev. Vrednosti teh zavarovanj so se ocenile na podlagi poročil, ki so jih neodvisni strokovnjaki pripravili v zadnjih 12 mesecih.
(70)
Nato se je z obrestno mero brez tveganja izračunala neto sedanja vrednost prihodnjih denarnih tokov.
(e) Vrednost ob prenosu
(71)
Vrednost sredstev NLB ob prenosu, kakor jo je določila Slovenija, znaša 617 milijonov EUR za posojila (kar je enako 27 % njihove bruto knjigovodske vrednosti) in 94 milijonov EUR za lastniške instrumente. Slovenija se je zavezala, da bo vrednost sredstev ob prenosu na DUTB enaka ali nižja od njihove realne ekonomske vrednosti, ki jo določijo strokovnjaki Komisije v skladu s pravili o državni pomoči.
(72)
Slovenski organi so predložili analizo, ki jo je izvedla Banka Slovenije in v kateri je potrdila podrobne rezultate in finančne učinke prenosa sredstev z NLB na DUTB.
(f) Tržna cena
(73)
Slovenija ni ocenila tržne vrednosti portfelja.
(g) Neodvisno strokovno svetovanje Komisiji
(74)
Komisiji so pri oceni predlagane metodologije in cene ob prenosu v povezavi z realno ekonomsko vrednostjo prenesenih sredstev ter izračunu tržne cene teh sredstev, kot je določeno v sporočilu o oslabljenih sredstvih (13), referenčnem okviru ukrepa, pomagali neodvisni strokovnjaki.
5. RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE
(75)
Komisija je v zvezi z ukrepoma dokapitalizacije in različico načrta prestrukturiranja, ki jo je predložila Slovenija, 2. julija 2012 začela formalni postopek preiskave glede tega, ali so kot pomoč za prestrukturiranje združljivi z notranjim trgom.
(76)
Komisija je takrat dvomila, da različica načrta prestrukturiranja za NLB, ki jo je prejela, zagotavlja ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja, ustrezno porazdelitev bremena in ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence (14). Komisija je v okviru vprašanj v zvezi z uspešnim poslovanjem dvomila, da je postopek odločanja v NLB v skladu s tržnimi normami in zlasti glede morebitnih vprašanj v zvezi s korporativnim upravljanjem, povezanih s posredovanjem države kot glavnega delničarja banke pri vsakodnevnem poslovanju (15).
6. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(77)
Zainteresirane tretje strani v zvezi s formalnim postopkom preiskave niso predložile pripomb.
7. STALIŠČE SLOVENIJE
(78)
Slovenija se strinja, da prva dokapitalizacija, druga dokapitalizacija, tretja dokapitalizacija in prenos oslabljenih sredstev na DUTB pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Slovenija meni tudi, da so navedeni ukrepi združljivi z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) PDEU.
(79)
Slovenija trdi, da načrt prestrukturiranja izpolnjuje vse pogoje iz sporočila o prestrukturiranju (16), dopolnjenega v sporočilu o bančništvu iz leta 2013.
(80)
Slovenija meni zlasti, da načrt prestrukturiranja zagotavlja ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja NLB brez državnih sredstev in ustrezen lastni prispevek k stroškom prestrukturiranja ter omejuje izkrivljanje konkurence. Da bi zagotovila preudarno odločanje pri upravljanju dejavnosti banke, je Slovenija preložila zaveze za krepitev korporativnega upravljanja banke.
(81)
Seznam zavez Slovenije je v Prilogi k temu sklepu. Da se zagotovi izvajanje teh zavez, bo imenovan skrbnik spremljanja. Poleg tega se je Slovenija zavezala, da bo opredeljene odprodaje izvedla v določenem roku. Če kateri rok za odprodajo ne bo upoštevan, bo imenovan skrbnik za odprodajo.
8. OCENA
8.1 OBSTOJ IN ZNESEK POMOČI
(82)
Komisija je že ugotovila (17), da prva in druga dokapitalizacija NLB pomenita državno pomoč, čemur Slovenija ni ugovarjala. Komisija bo zato v tem delu ocenila le, ali oba nova ukrepa (tretja dokapitalizacija in prenos oslabljenih sredstev na DUTB) pomenita državno pomoč.
(83)
Člen 107(1) PDEU določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.
(84)
Ker bo tretjo dokapitalizacijo v višini 1,558 milijarde EUR neposredno izvajala Republika Slovenija, Komisija ugotavlja, da ukrep izhaja iz državnih sredstev.
(85)
NLB bo s pomočjo tretje dokapitalizacije pridobila kapital, ki ga v okviru finančne in gospodarske krize zaradi velike negotovosti slovenskega bančnega sektorja ne bi mogla pridobiti na trgu. Komisija zato meni, da vlagatelj v tržnem gospodarstvu tretje dokapitalizacije ne bi izvedel. Tretjo dokapitalizacijo je torej treba razumeti kot zagotavljanje prednosti NLB. Poleg tega je ta prednost selektivna, saj prinaša ugodnosti samo eni banki.
(86)
Glede na to, da je NLB dejavna v finančnem sektorju, ki se sooča z ostro mednarodno konkurenco, in bo v njem dejavna še naprej, bi lahko kakršna koli prednost zaradi dajanja državnih sredstev banki vplivala na trgovino znotraj Unije in izkrivljala konkurenco. Tretja dokapitalizacija torej pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.
(87)
Element pomoči tretje dokapitalizacije znaša 1,558 milijarde EUR.
(88)
Glede prenosa oslabljenih sredstev na DUTB Komisija meni, da se ukrep izvaja z državnimi sredstvi. Slovenija je za podporo stabilnosti bančnega sektorja ustanovila DUTB, ki bo bankam v težavah pomagala pri prenosu tveganih sredstev z njihovih bilanc stanja po ceni, ki presega sedanjo tržno vrednost. S prenosom sredstev z NLB na DUTB se bodo omejile izgube, ki bi jih banka drugače morala absorbirati, da bi lahko očistila svojo bilanco stanja in izvedla načrt prestrukturiranja.
(89)
Da bi ocenili obstoj pomoči pri prenosu oslabljenih sredstev na DUTB, so strokovnjaki Komisije neodvisno določili sedanjo tržno vrednost portfelja, ki bo prenesen, in realno ekonomsko vrednost, ki bo hkrati tudi cena, po kateri bodo sredstva prenesena. Ker je vrednost portfelja ob prenosu višja od sedanje tržne vrednosti, ukrep pomeni prednost za NLB.
(90)
NLB bo s to prednostjo v primerjavi s konkurenti v Sloveniji in drugih državah članicah, ki nimajo enake državne podpore, okrepila svoj položaj. Glede na to, da je NLB dejavna v finančnem sektorju, ki se sooča z ostro mednarodno konkurenco, in bo v njem dejavna še naprej, je treba za ukrep šteti, da bi lahko izkrivil konkurenco in vplival na trgovino med državami članicami.
(91)
V zvezi z zneskom pomoči pri prenosu oslabljenih sredstev na DUTB je treba opozoriti, da je v opombi 2 k točki 20(a) sporočila o oslabljenih sredstvih znesek pomoči v ukrepu finančne pomoči opredeljen kot razlika med vrednostjo sredstev ob prenosu in tržno ceno. Cena ob prenosu je 617 milijonov EUR, tržna cena pa je ocenjena na 486 milijonov EUR. Pomoč, ki je bila s prenosom oslabljenih sredstev na DUTB dodeljena NLB, znaša 130 milijonov EUR.
(92)
Skupna pomoč NLB na podlagi prve, druge in tretje dokapitalizacije ter prenosa oslabljenih sredstev na DUTB znaša 2,321 milijarde EUR, kar predstavlja 20 % tveganju prilagojene aktive NLB decembra 2012.
8.2 ZDRUŽLJIVOST POMOČI
8.2.1 Pravna podlaga za oceno združljivosti
(93)
Komisija lahko na podlagi člena 107(3)(b) PDEU ugotovi, da je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanj[u] resne motnje v gospodarstvu države članice“. Komisija priznava, da lahko svetovna finančna kriza povzroči resne motnje v gospodarstvu države članice in da so ukrepi v podporo bankam ustrezni za odpravo navedenih motenj. To je bilo zaporedoma podrobno opredeljeno in razvito v šestih sporočilih o krizi (18) ter sporočilu o bančništvu iz leta 2013.
(94)
Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 se uporablja za ukrepe državne pomoči, priglašene od 1. avgusta naprej. Slovenija je dodatno državno pomoč za NLB v obliki kapitalskih vložkov in kapitalske olajšave priglasila po 1. avgustu 2013. Zato za oceno združljivosti načrta prestrukturiranja NLB veljajo določbe sporočila o bančništvu iz leta 2013.
(95)
Komisija je odobrila več ukrepov, ki so jih slovenski organi sprejeli v okviru boja proti finančni krizi (19), kar potrjuje obstoj resne motnje v slovenskem gospodarstvu. Zato je pravna osnova za oceno združljivosti vseh ukrepov iz načrta prestrukturiranja (prve dokapitalizacije, druge dokapitalizacije, tretje dokapitalizacije in prenosa oslabljenih sredstev na DUTB) člen 107(3)(b) PDEU.
(96)
Kar zadeva združljivost prenosa oslabljenih sredstev na DUTB, Komisija ta ukrep ocenjuje ob upoštevanju sporočila o oslabljenih sredstvih, kot je bilo prilagojeno v sporočilu o bančništvu iz leta 2013.
(97)
Komisija združljivost pomoči NLB za prestrukturiranje ocenjuje na podlagi načrta prestrukturiranja ob upoštevanju sporočila o prestrukturiranju, kot je bilo dopolnjeno v sporočilu o bančništvu iz leta 2013.
8.2.2 Združljivost s sporočilom o oslabljenih sredstvih, kot je bilo prilagojeno in dopolnjeno v sporočilu o bančništvu iz leta 2013
(98)
Komisija mora združljivost pomoči, ki je bila NLB dodeljena v obliki prenosa oslabljenih sredstev na DUTB, oceniti na podlagi sporočila o oslabljenih sredstvih, kot je bilo prilagojeno in dopolnjeno v sporočilu o bančništvu iz leta 2013. Sporočilo o oslabljenih sredstvih finančno pomoč opredeljuje kot vsak ukrep, ki „banko upravičenko razbremeni[jo] potrebe, da izkaže izgubo ali oblikuje rezervacije za potencialno izgubo oslabljenih sredstev (ali ji zagotovi[jo] nadomestilo v takih primerih), in/ali sprosti[jo] regulatorni kapital za druge namene“ in določa merila za združljivost takih ukrepov z notranjim trgom. Navedena merila so: (i) upravičena sredstva; (ii) preglednost in razkritje oslabljenih sredstev; (iii) upravljanje sredstev; (iv) ustrezen in skladen pristop k vrednotenju; ter (v) ustrezno povračilo in porazdelitev bremena.
Upravičena sredstva
(99)
Glede upravičenih sredstev oddelek 5.4 sporočila o oslabljenih sredstvih navaja, da je za finančno pomoč potrebna jasna opredelitev oslabljenih sredstev in da v zvezi z upravičenostjo zaradi zagotavljanja združljivosti veljajo nekatere omejitve.
(100)
Sporočilo o oslabljenih sredstvih nadalje navaja, da je treba najti ravnotežje med doseganjem cilja takojšnje finančne stabilnosti in potrebo po ponovni vzpostavitvi normalnega delovanja trga, kar govori v prid prilagodljivosti pri opredelitvi vrst sredstev. Sporočilo o oslabljenih sredstvih kot upravičena sredstva navaja tista, zaradi katerih je nastala finančna kriza (izrecno navaja hipotekarno zavarovane vrednostne papirje v ZDA), vendar omogoča tudi, da bodo ob ustrezni utemeljitvi za primerne veljale tudi „dobro opredeljene kategorije sredstev, ki so povezane s sistemsko grožnjo, in sicer brez količinskih omejitev.“
(101)
V zadevnem primeru je ukrep za oslabljena sredstva usmerjen v nedonosna sredstva, ki so večinoma povezana z gradbenimi družbami, prevoznimi družbami in finančnimi holdingi, ali nedonosna sredstva, zavarovana s stanovanjskimi nepremičninami. Navedeni sektorji so bili z zajetnimi portfelji slabih posojil (41 % slabih posojil za finančne holdinge in 74 % za gradbene družbe) jedro težav NLB. Portfelj, ki bo prenesen, predstavlja več kot polovico oslabljenih sredstev, ki jih je imela NLB d.d. knjižene na dan 31. decembra 2012. Navedena sredstva so torej v skladu z merili za upravičenost sporočila o oslabljenih sredstvih.
Preglednost in razkritje
(102)
Glede preglednosti in razkritja oddelek 5.1 sporočila o oslabljenih sredstvih zahteva, da morajo biti oslabljena sredstva upravičenih bank, za katera bodo namenjeni ukrepi pomoči, popolnoma pregledna in v celoti razkrita, in sicer na podlagi ustreznega vrednotenja, ki ga potrdijo priznani neodvisni strokovnjaki, ovrednoti pa ustrezni nadzorni organ. Sporočilo o oslabljenih sredstvih zahteva, da morata biti razkritje in vrednotenje opravljeni pred dodelitvijo ukrepov pomoči države.
(103)
Prvo vrednotenje sredstev je opravila Banka Slovenije. Banka Slovenije je 10. maja 2013 razkrila stresni test, ki je pokazal, kako prenos sredstev s treh glavnih slovenskih bank na DUTB vpliva na kapital. Rezultati pregleda kakovosti sredstev in stresnih testov, ki so jih opravili neodvisni strokovnjaki, so bili razkriti 4. decembra 2013, pokazali pa so kapitalski primanjkljaj slovenskih bank v stresnem scenariju. Vrste sredstev, ki bodo prenesene, so bile jasno opredeljene, prenos pa bo opravljen samo na podlagi metodologije vrednotenja, ki jo je odobrila Banka Slovenije. Država članica je torej zagotovila ustrezno preglednost in razkritje vseh oslabljenih sredstev NLB, ki bodo prenesena na DUTB. Pregled kakovosti sredstev in stresne teste, ki so pokazali kapitalski primanjkljaj banke, so opravili zunanji strokovnjaki.
Upravljanje sredstev
(104)
Glede upravljanja sredstev oddelek 5.6 sporočila o oslabljenih sredstvih določa potrebo po zagotavljanju jasne funkcionalne in organizacijske delitve med banko upravičenko in njenimi sredstvi, zlasti kar zadeva njihovo upravljanje, osebje in stranke. Sporočilo v zvezi s tem navaja, da bi morala takšna delitev banki omogočiti osredotočanje na ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja in preprečiti morebitna navzkrižja interesov.
(105)
Sredstva bo upravljala DUTB, ki je popolnoma neodvisna od NLB. Zato se lahko sklene, da je ločeno upravljanje sredstev v skladu z zahtevami sporočila o oslabljenih sredstvih.
Vrednotenje
(106)
V oddelku 5.5 sporočila o oslabljenih sredstvih je bilo ugotovljeno, da je ustrezen in skladen pristop k vrednotenju ključnega pomena za preprečevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence. Glavni namen vrednotenja je določiti realno ekonomsko vrednost sredstev. Če prenos oslabljenih sredstev pri tej vrednosti pomeni združljivost pomoči, je ta vrednost referenčna stopnja - ustvari učinek pomoči, ker presega sedanjo tržno vrednost, pomoč pa omeji na najmanjši potrebni znesek.
(107)
Banka Slovenije je ocenila portfelj, Komisija pa je za zagotovitev skladnega pristopa na ravni Unije skupaj z zunanjimi strokovnjaki natančno pregledala vrednotenje in temeljno splošno metodologijo vrednotenja.
(108)
Ugotovitve so naslednje:
(i)
gradivo, ki ga je predložila NLB, obsega temeljito analizo visoke kakovosti;
(ii)
za portfelj, ki bo prenesen na DUTB, bi bil primeren pristop na podlagi bonitetnih ocen, pri katerem bi se uporabile ocene NLB in posodobljeni podatki o finančni bilanci stanja;
(iii)
ocenjena realna ekonomska vrednost portfelja posojil NLB podjetjem je 60,2 % bruto izpostavljenosti s toleranco +/-5 %, na podlagi primerjalne stresne metode. Pri primerjalni stresni metodi se stopnja rezervacij, določena s pregledom kakovosti sredstev, izpostavi stresu. Komisija in zunanji strokovnjaki so to stopnjo stresa umerili na podlagi prakse na tem področju. Stopnja realne ekonomske vrednosti, kot so jo ocenili strokovnjaki, se nanaša na portfelj posojil NLB podjetjem, ki je večji od portfelja, na koncu opredeljenega za prenos na DUTB. Zato te ocene ni mogoče uporabiti za približek ocene realne ekonomske vrednosti portfelja, ki bo prenesen na DUTB.
(109)
Komisija je na podlagi navedenih elementov ocenila realno ekonomsko vrednost portfelja. Za to oceno je ločila dve vrsti posojil: posojila za redno poslovanje podjetij ter posojila za prestrukturiranje kreditov in zapadla posojila. Realna ekonomska vrednost lastniških instrumentov je bila ocenjena ločeno.
(110)
Komisija je pri posojilih za redno poslovanje podjetij v skladu s priporočili zunanjih strokovnjakov uporabila pristop na podlagi bonitetnih ocen. Komisija je na podlagi sedanje bonitetne ocene NLB in posodobljenih finančnih informacij o izpostavljenosti določila verjetnost neplačila. Nato so bile na podlagi podrobne analize zavarovanj, obstoječe kreditne dokumentacije ali vnaprejšnjih pregledov kreditne kakovosti ocenjene izgube ob neplačilu.
(111)
Komisija se je pri posojilih za prestrukturiranje kredita in zapadlih posojilih osredotočila na analizo zavarovanj, da bi ocenila vrednost, ki bo povrnjena v primeru stečaja, pri tem pa je uporabila preudarne predpostavke glede vrednosti zavarovanj in faktoringa iz rezultatov pregleda kakovosti sredstev in stresnih testov.
(112)
Komisija je pri lastniških instrumentih pregledala poročila o vrednotenju, ki jih je predložila Slovenija, da bi ocenila, ali so bile sporočene tržne vrednosti v skladu s tržnimi kotacijami za družbe, ki kotirajo na borzi, in ali je bila metodologija vrednotenja, uporabljena za družbe, ki ne kotirajo na borzi, v skladu s tržnimi standardi.
(113)
Komisija ugotavlja, da je realna ekonomska vrednost portfelja posojil 617 milijonov EUR v nominalnem znesku 2,3 milijarde EUR, realna ekonomska vrednost portfelja lastniških instrumentov pa 94 milijonov EUR. Načrt prestrukturiranja določa prenos sredstev na DUTB po realni ekonomski vrednosti.
(114)
Komisija glede ugotavljanja tržne vrednosti za oceno sedanje tržne vrednosti v času prenosa uporablja metodo razširjenega kritja. Na podlagi tega je tržna vrednost portfelja ocenjena na 486 milijonov EUR za posojila in 94 milijonov EUR za lastniške instrumente.
(115)
Znesek pomoči je torej razlika med vrednostjo ob prenosu in tržno vrednostjo, ki znaša 130 milijonov EUR.
Porazdelitev bremena in povračilo
(116)
Glede porazdelitve bremena oddelek 5.2 sporočila o oslabljenih sredstvih ponovi splošno načelo, da bi morale banke kriti izgube, povezane z oslabljenimi sredstvi, v čim večjem obsegu, s čimer naj bi zagotovile enako odgovornost delničarjev in porazdelitev bremena. Zato bi morala biti sredstva prenesena po ceni, ki je enaka ali nižja od njihove realne ekonomske vrednosti.
(117)
Slovenija se je zavezala, da bo sredstva prenesla po ceni, ki je enaka ali nižja od njihove realne ekonomske vrednosti, kar je v skladu s sporočilom o oslabljenih sredstvih.
Sklepna ugotovitev o ukrepu za oslabljena sredstva
(118)
Komisija ob upoštevanju navedenega ugotavlja, da prenos oslabljenih sredstev na DUTB izpolnjuje vse pogoje in zahteve sporočila o oslabljenih sredstvih, kot je bilo prilagojeno in dopolnjeno v sporočilu o bančništvu iz leta 2013.
8.2.3 Združljivost s sporočilom o prestrukturiranju, dopolnjenim v sporočilu o bančništvu iz leta 2013
(119)
V skladu s točko 31 sporočila o bančništvu iz leta 2013 se bo vsak načrt prestrukturiranja, ki vključuje pomoč za prestrukturiranje, razen zahtev glede zbiranja kapitala in porazdelitve bremena, še naprej ocenjeval na podlagi sporočila o prestrukturiranju.
(120)
V skladu s sporočilom o prestrukturiranju in sporočilom o bančništvu iz leta 2013 mora načrt za prestrukturiranje najprej dokazati, da je postopek prestrukturiranja, v katerega je vključena upravičenka do državne pomoči, primeren za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja. Poleg tega mora biti znesek pomoči omejen na najmanjši potreben znesek, delničarji in podrejeni upniki pa morajo k zmanjšanju kapitalskega primanjkljaja prispevati v največji možni meri. Uvesti je treba tudi ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence, ki ga je povzročilo umetno podpiranje tržne moči upravičenke, in zagotavljanje konkurenčnega bančnega sektorja. Obravnavati je treba še spremljanje in postopkovna vprašanja.
(i) Ponovna vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja
(121)
Kot je določeno v sporočilu o prestrukturiranju, mora država članica predložiti celovit načrt prestrukturiranja, ki kaže, kako bo dolgoročno uspešno poslovanje upravičenke vzpostavljeno brez državne pomoči v razumnem času in največ petih letih. Dolgoročno uspešno poslovanje je doseženo, ko je banka sposobna samostojno konkurirati za kapital na trgu v skladu z ustreznimi regulativnimi zahtevami. Da banka to lahko doseže, mora biti sposobna kriti vse svoje stroške in zagotoviti ustrezno donosnost kapitala ob upoštevanju profila tveganja banke. Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja banke bi morala temeljiti predvsem na notranjih ukrepih in na kredibilnem načrtu prestrukturiranja.
(122)
Načrt prestrukturiranja NLB za obdobje do 31. decembra 2017 kaže, da bo uspešno poslovanje ponovno vzpostavljeno ob koncu tega obdobja prestrukturiranja. Do tega naj bi prišlo zlasti zaradi pričakovanega izboljšanja kakovosti portfelja ter manjše potrebe po dodatnih oslabitvah in oblikovanju rezervacij. Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja bo dosežena tudi s čiščenjem bilance stanja NLB z načrtovanim prenosom nedonosnih sredstev na DUTB. NLB bo imela korist tudi od boljše učinkovitosti zaradi ukrepov za zmanjšanje stroškov in stabilizacije prihodka. Načrt prestrukturiranja za zagotavljanje uspešnega poslovanja banke ob upoštevanju prenosa nedonosnih sredstev na DUTB predpostavlja, da bo država banko leta 2013 dokapitalizirala z 1,558 milijarde EUR in da bodo v celoti odpisane podrejene obveznice skupaj z lastniškim kapitalom delničarjev v višini 250 milijonov EUR.
(123)
Točka 10 sporočila o prestrukturiranju zahteva, da predlagani ukrepi prestrukturiranja prispevajo k odpravljanju slabosti subjekta. Načrt prestrukturiranja najprej pojasni vzroke za težave NLB. Portfelj posojil NLB je bil med krizo močno prizadet in je ustvaril velike izgube zaradi oslabitve.
(124)
Rast portfelja posojil je financiral trg financiranja za podjetja, zaradi česar se je razmerje med posojili in vlogami izjemno povečalo (s 74 % leta 2002 na 137 % leta 2009). Banka v tem času ni dovolj okrepila lastnega kapitala in se je pred začetkom krize močno zanašala na hibridne instrumente.
(125)
NLB je pred krizo nakopičila izpostavljenosti do gradbene industrije, trgovcev z nepremičninami in finančnih holdingov, vendar ni hkrati izboljševala kakovosti s tem povezanega upravljanja tveganja. Kopičenje slabih posojil se je ob začetku krize in upočasnitvi gospodarske rasti izkazalo za katastrofalno. Nacionalni program izgradnje cest se je zaključil leta 2008, domače povpraševanje po nepremičninah pa se je močno zmanjšalo. Finančni vzvod večine slovenskih družb je bil visok, nanje pa so pritiskali upad gospodarske rasti, amortizacija sredstev in delnic ter omejen dostop do kreditov. Zaradi resnega upada gospodarske rasti in slabega okvira upravljanja tveganj se je večal obseg slabih posojil. Slaba posojila so dne 30. septembra 2012 obsegala 29 % bruto posojil NLB, stanje pa je bilo najslabše v gradbeni industriji (74 %). Izgube po obdavčitvi so zato leta 2009 znašale 87 milijonov EUR, leta 2010 so znašale 202 milijona EUR, leta 2011 so znašale 240 milijonov EUR, leta 2012 pa 273 milijonov EUR.
(126)
Eden od razlogov za težave banke so bila tudi šibka pravila korporativnega upravljanja in posledično vplivanje države na vsakodnevno poslovanje banke.
(127)
Za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja je zato treba razrešiti pet pomembnih vprašanj. Okrepiti je treba korporativno upravljanje banke ter tako zagotoviti, da bo ekonomsko upravičene poslovne odločitve sprejemala izključno uprava banke in da država ne bo vplivala na vsakodnevno poslovanje. Banka mora izboljšati svoje politike oblikovanja cen in okvir upravljanja tveganj, da se ohranijo marže in čim bolj zmanjšajo izgube. NLB mora očistiti svojo bilanco stanja in zmanjšati izpostavljenost do problematičnih sektorjev, in sicer z ustreznim oblikovanjem rezervacij in razdolževanjem problematičnih sredstev oziroma s prenosom problematičnih posojil na DUTB. Banka mora popraviti strukturo svoje bilance stanja z dokapitalizacijo in povečanjem obsega vlog ali zmanjšanjem količnika finančnega vzvoda. Banka mora izboljšati svojo učinkovitost, da bo zagotovila ustrezno stopnjo donosnosti.
(a) Krepitev okvira korporativnega upravljanja
(128)
Zaveze bodo zagotovile neodvisnost odbora in uprave pri določanju meril za odobritev posojil. Te zaveze bodo zagotovile, da bo oblikovanje cen posojil temeljilo na politiki oblikovanja cen, ki bo določila pravila glede minimalne donosnosti lastniškega kapitala za vsa posojila in tako omejila možnosti banke, da zaradi zunanjih vplivov posojila odobri po ceni, nižji od tržne.
(129)
Zdi se, da zaveze ustrezno obravnavajo in odpravljajo glavne slabosti korporativnega upravljanja NLB. Da se preprečijo navzkrižja interesov ter zagotovi podjetniška naravnanost strategije in odločitev, določajo ustrezne zaščitne ukrepe, na katere ne vplivajo nobeni zunanji vplivi in katerih edini namen je doseganje čim večje vrednosti. Zaradi načrtovanih sprememb korporativnega upravljanja bo banka manj dovzetna za zunanje vplive, z izboljšanim nadzorom in preglednostjo vodstvenih odločitev pa se bo povečala njena tržna disciplina.
(130)
NLB bo nadalje preverila ustreznost svojih politik spodbud in prejemkov ter si prizadevala, da z njima ne bo spodbujala neprimernih tveganj in da ju bo usmerila v dolgoročne podjetniške cilje. Poleg tega bo v skladu s točkami 37 do 39 sporočila o bančništvu iz leta 2013 do 31. decembra 2017 omejen skupni prejemek članov uprave in zaposlenih s posebno naravo dela, kar bo spodbudilo pravočasno izvajanje načrta prestrukturiranja.
(131)
Slovenija se zavezuje tudi, da bo svoj delež do […] % v NLB do […] odprodala vlagatelju, ki je neodvisen in ni povezan z Republiko Slovenijo. Ta odprodaja bo znatno zmanjšala zunanji vpliv na upravljanje in poslovne dejavnosti banke.
(b) Krepitev politik oblikovanja cen in okvira upravljanja tveganj
(132)
NLB bo svoje politike oblikovanja cen in okvir upravljanja tveganj izboljšala zlasti s številnimi pravili in ukrepi, namenjenimi zaščiti najboljših poslovnih interesov banke. Navedeni ukrepi med drugim vključujejo usposabljanje osebja, kreditno točkovanje strank, oblikovanje cen novih produktov in preverjanje postopka za upravljanje kreditnih tveganj.
(133)
Zlasti oblikovanje cen novih posojil bo do 31. decembra 2017 prispevalo k pozitivni donosnosti lastniškega kapitala v višini vsaj […] % pri vsakem poslu, sklenjenim s strankami. To oblikovanje cen bo uvedeno postopoma, in sicer se bo začelo leta 2014 z […] % donosnosti lastniškega kapitala pri vsakem poslu, sklenjenim s strankami, do 31. decembra 2017 pa bo doseglo […] %.
(134)
S tem povezano izboljšanje politik oblikovanja cen in okvira upravljanja tveganj NLB je ustrezno in potrebno zaradi izvajanja strožjih kreditnih politik v zvezi z novimi posojili in bolj zadržano politiko oblikovanja rezervacij. Te reforme obravnavajo slabosti NLB, zaradi katerih je imela slab portfelj posojil, preveč slabih posojil in visoke stroške za kredite. Ker navedeni ukrepi obravnavajo vzroke za nizko donosnost, prispevajo k vzpostavitvi dolgoročno uspešnega poslovanja NLB.
(135)
Načrt prestrukturiranja predvideva tudi organizacijsko delitev stranskih in osrednjih dejavnosti NLB. Ta reorganizacija bo NLB omogočila, da bo racionalizirala svoje osrednje dejavnosti. Ta delitev ji bo tudi omogočila, da za opuščanje stranskih dejavnosti banke in upravljanje nedonosnih sredstev na način, s katerim bo dosegla čim večjo vrednost izterjanih sredstev, uporabi bolj specializiran pristop.
(c) Usmerjanje poslovanja v manj tvegane dejavnosti
(136)
Na podlagi načrta prestrukturiranja se bo tveganju prilagojena aktiva NLB, ki je 31. decembra 2012 znašala 11,1 milijarde EUR, do 31. decembra 2017 zmanjšala na [5-10] milijard EUR. Z zmanjšanjem tveganju prilagojene aktive, zlasti v sektorjih finančnih holdingov, prevoznih družb in gradbenih družb, ki so za banko najbolj problematični, se bo v obdobju prestrukturiranja zmanjšalo tudi tveganje, povezano s temi izpostavljenostmi.
(137)
NLB bo na DUTB prenesla portfelj oslabljenih sredstev v vrednosti 2,3 milijarde EUR, zaradi česar se bo lahko osredotočila na upravljanje dobrih posojil, ob čemer bo sprostila sredstva za reševanje preostalih slabih posojil.
(138)
NLB se bo s prihodnjo strategijo preusmerila v bolj konservativne dejavnosti, njeni osrednji segmenti pa bodo bančne storitve za prebivalstvo, MSP in, selektivno, za podjetja v Sloveniji. To bo mogoče z obsežno odprodajo in zmanjšanjem stranskih dejavnosti, zaradi česar bodo na voljo sredstva za osrednje dejavnosti.
(d) Popravljanje strukture bilance stanja
(139)
NLB je že prejela kapitalska vložka države marca 2011 in julija 2012. NLB bo z dodatno, tretjo dokapitalizacijo lahko izpolnila kapitalske zahteve Banke Slovenije in tako ponovno vzpostavila uspešno poslovanje.
(140)
V znesku tretje dokapitalizacije so upoštevane potrebe banke, ugotovljene na podlagi pregleda kakovosti sredstev in stresnih testov. Po tej dokapitalizaciji bo količnik temeljnega kapitala v skladu z uredbo EU o kapitalskih zahtevah takoj dosegel 15 %, do 31. decembra 2017 pa stopnjo [10-20] %, kar je precej več od kapitalske zahteve Banke Slovenije, ki je količnik temeljnega kapitala v skladu z uredbo EU o kapitalskih zahtevah določila na 9 %.
(141)
Poleg tega bo NLB očistila svojo bilanco stanja s prenosom obsežnega portfelja nedonosnih in oslabljenih sredstev na DUTB.
(142)
NLB bo svoj profil financiranja izboljšala z zmanjšanjem financiranja svojih podružnic v skupini, odprodajo stranskih dejavnosti in osredotočenjem na vloge prebivalstva, ki so bile že v preteklosti njen vir financiranja. Razmerje med posojili in vlogami, ki je leta 2012 znašalo 105 %, se bo do 31. decembra 2017 zmanjšalo na [70-80] %.
(e) Ponovna vzpostavitev dolgoročne donosnosti
(143)
Banka bo dolgoročno donosnost ponovno vzpostavila s strateško preusmeritvijo na svoje osnovne osrednje bančne dejavnosti za prebivalstvo, MSP in, selektivno, za podjetja v Sloveniji, zaradi česar bo izpolnila svoje cilje glede donosnosti lastniškega kapitala.
(144)
Banka bo svojo neto obrestno maržo izboljšala z ustreznim oblikovanjem cen novih posojil. Oblikovanje cen novih posojil bo zlasti prispevalo k temu, da bo pozitivna donosnost lastniškega kapitala leta 2014 znašala vsaj […] %, leta 2015 vsaj […] %, leta 2016 vsaj […] % in leta 2017 vsaj […] % pri vsakem poslu, sklenjenim s strankami.
(145)
NLB bo tudi zabeležila vse odločitve v zvezi s prestrukturiranjem. V dokumentacijo bo vključila primerjavo z alternativnimi rešitvami, kot so izvršbe na sredstvih zavarovanja in prenehanje sodelovanja. Dokazala bo, da je izbrala rešitev, ki čim bolj poveča neto sedanjo vrednost za banko.
(146)
NLB načrtuje tudi dolgoročni program zmanjšanja stroškov z obsežno konsolidacijo mreže poslovnih prostorov in podružnic ter zmanjšanjem števila zaposlenih, pa tudi z izboljšanjem učinkovitosti, prizadevanjem za pridobivanje strank na čim bolj donosen in tveganju prilagojen način ter optimizacijo likvidnostnih in drugih stroškov. Načrt prestrukturiranja na tej podlagi predvideva zmanjšanje razmerja med stroški in prihodki na manj kot 60 %, kar je primerljivo s stopnjami, ki jih je banka dosegala pred krizo. Donosnost lastniškega kapitala NLB po obdavčitvi bo do 31. decembra 2017 znašala [5-10] %, količnik temeljnega kapitala v skladu z uredbo EU o kapitalskih zahtevah pa [10-20] %. Dobiček NLB po obdavčitvi bo leta 2017 znašal [100-150] milijonov EUR.
(147)
Tok oslabljenih sredstev naj bi se s postopnim izvajanjem načrta prestrukturiranja sčasoma zmanjšal. Profil kreditnega tveganja banke se bo zboljšal zaradi prenosa oslabljenih sredstev na DUTB, zavez, povezanih z upravljanjem kreditnega tveganja in prestrukturiranjem slabih posojil, ki bodo ostala v njenih knjigah, da se doseže njihova čim večja neto sedanja vrednost za banko, pa tudi drugih ukrepov, ki krepijo okvir upravljanja tveganj banke.
(148)
Komisija zato meni, da bo načrt prestrukturiranja NLB ponovno omogočil dolgoročno uspešno poslovanje.
(ii) Lastni prispevek in porazdelitev bremena
(149)
Sporočilo o prestrukturiranju, dopolnjeno v sporočilu o bančništvu iz leta 2013, navaja, da je ustrezen prispevek upravičenca potreben zaradi omejitve pomoči na najmanjši potrebni znesek ter obravnavanja izkrivljanj konkurence in moralnega tveganja. Zato določa, da (i) bi bilo treba omejiti stroške prestrukturiranja in znesek pomoči ter (ii) da se mora breme v največji možni meri porazdeliti med obstoječe delničarje in podrejene upnike.
(150)
Ustrezna porazdelitev bremena po začetnem pokritju izgub z lastniškim kapitalom običajno vključuje prispevke imetnikov hibridnega kapitala in imetnikov podrejenih dolžniških instrumentov. Imetniki hibridnega kapitala in podrejenih dolžniških instrumentov morajo čim bolj prispevati k zmanjšanju kapitalskega primanjkljaja. Ti prispevki se lahko zagotovijo v obliki pretvorbe v navaden lastniški temeljni kapital (20) ali v obliki odpisa glavnice instrumentov. Vsekakor je treba v pravno sprejemljivem okviru preprečiti denarne odlive upravičenca v korist imetnikov takih vrednostnih papirjev.
(151)
Iz načrta prestrukturiranja ni razvidno, da bi pomoč presegala sredstva, potrebna za pokritje stroškov zaradi ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja NLB. Kapitalski primanjkljaj, ki ga je treba pokriti s tretjo dokapitalizacijo, je bil določen na podlagi pregleda kakovosti sredstev in stresnih testov. Ocena kapitalskega vložka temelji zlasti na vrednotenju sredstev, ki kaže, da je ta stopnja potrebna in zadostna za premagovanje stresne situacije. Pregled kakovosti sredstev in stresni testi so prispevali k večji gotovosti glede stopnje potrebnega kapitala. Znesek tretje dokapitalizacije bo banki omogočil, da izpolni svoje regulativne kapitalske zahteve in pričakovanja trga. Poleg tega bo vzpostavljen mehanizem za poplačilo kapitala, ki bo omejil kopičenje presežnega kapitala v NLB; v skladu s tem mehanizmom bo morala NLB v poslovnih letih 2015, 2016 in 2017 izplačati dividende, izračunane na podlagi rastočega odstotka morebitnega presežnega kapitala. Mehanizem za poplačilo kapitala zagotavlja, da bo banka s kapitalom, ki bo presegal minimalne regulativne kapitalske zahteve, pred opravljanjem novih dejavnosti najprej poplačala državo.
(152)
Da bo lahko NLB d.d. pridobila dividende svojih podružnic in da se v njih ne bodo kopičila likvidnostna sredstva, bodo podružnice kljub prepovedi lahko izplačale dividende. Ta podjetja lahko izplačajo dividende, če je NLB d.d. neposredni ali posredni večinski delničar, vsi zunanji delničarji pa imajo skupaj manj kot [10-20] % delnic in glasovalnih pravic v zadevnem podjetju. Komisija meni, da se bo s tem, ko bodo podružnice dividende lahko izplačale NLB d.d., prispevalo k ohranjanju zneska pomoči na najnižjega potrebnega, omogočilo ustrezno stopnjo prožnosti za učinkovito upravljanje konsolidiranega kapitala in likvidnosti NLB ter olajšalo povračilo pomoči. Dejstvo, da bodo zaradi tega tudi manjšinski delničarji podružnic prejeli del dividend, pomeni sorazmeren učinek prelivanja v primerjavi z navedenimi ugodnostmi, zlasti če se upošteva, da se bo vsem delničarjem razen NLB d.d. sčasoma izplačal relativno majhen znesek dividend, ki ne bo presegel ene desetine zneska dividend, ki se bo sčasoma izplačal NLB d.d.
(153)
Zaveze glede porazdelitve bremena med delničarje in imetnike podrejenih dolžniških instrumentov so v skladu s sporočilom o prestrukturiranju, dopolnjenim v sporočilu o bančništvu iz leta 2013.
(154)
Slovenija se je v zvezi s tem zavezala, da bo NLB pred dodelitvijo državne pomoči (tj. tretjo dokapitalizacijo in prenosom oslabljenih sredstev na DUTB) v celoti odpisala lastniški kapital delničarjev in neporavnan podrejen dolg ter tako zagotovila skladnost z zahtevami sporočila o bančništvu iz leta 2013. Komisija pozitivno ugotavlja, da je prispevek imetnikov podrejenih dolžniških instrumentov največji možni, kar zagotavlja ustrezno porazdelitev bremena. Kapitalski vložki države bodo sproščeni šele po dokončanem izbrisu imetnikov podrejenih dolžniških instrumentov. Tako je zagotovljeno, da vsi obstoječi imetniki podrejenih dolžniških instrumentov pred posredovanjem države v največji možni meri prispevajo k stroškom prestrukturiranja banke. Po tretji dokapitalizaciji bo torej 100 % delnic banke v lasti države, pred prvo dokapitalizacijo marca 2011 pa je imela v lasti 33,1 % delnic.
(155)
Točka 24 sporočila o prestrukturiranju določa, da je ustrezno nadomestilo za državni kapital tudi sredstvo za porazdelitev bremena.
(156)
Komisija v zvezi s prvo in drugo dokapitalizacijo ugotavlja, da sta bili izvedeni po cenah v skladu z načeli o porazdelitvi bremena (21). Po tretji dokapitalizaciji iz načrta prestrukturiranja bo v lasti države 100 % banke, breme bo torej porazdeljeno v največji možni meri. Komisija je tudi že ugotovila, da bo država za prenos oslabljenih sredstev na DUTB prejela ustrezno nadomestilo.
(157)
V zvezi s stroški prestrukturiranja, ki izhajajo iz načrta prestrukturiranja in jih bo NLB krila z notranjimi ukrepi, bo NLB izvedla ukrepe za znižanje stroškov, s katerimi bodo operativni stroški, ki so 31. decembra 2012 znašali 368 milijonov EUR, 31. decembra 2017 po osnovnem scenariju znašali [250-300] milijonov EUR. Načrt prestrukturiranja določa tudi odprodajo vsaj [80-90] % nebančnih dejavnosti banke. Poleg tega je vzpostavljen mehanizem za poplačilo kapitala, ki bo omogočil izplačevanje dividend državi v letih 2015, 2016 in 2017 v največji možni meri, ne da bi bile pri tem ogrožene regulativne kapitalske zahteve banke.
(158)
Slovenija se je poleg teh strukturnih ukrepov zavezala tudi, da bo uvedla prepoved izplačevanja kuponov, prevzemov ter oglaševanja in agresivne poslovne prakse.
(159)
Komisija ugotavlja, da zaveza glede neizplačevanja kuponov ne velja za kapitalske instrumente, ki so bili izdani na novo, če zaradi izplačila kuponov na takšne kapitalske instrumente ne bo nastala pravna obveznost izplačevanja kuponov na vrednostne papirje NLB, ki obstajajo v trenutku sprejetja tega sklepa (22). Komisija se strinja s to omejitvijo prepovedi izplačevanja kuponov, saj bo tako lahko skupina v skladu s točko 26 sporočila o prestrukturiranju na trgu zbrala nov hibridni kapital. Izdaja podrejenih obveznic po datumu sprejetja tega sklepa bo banki omogočila, da zbere dodatna sredstva in hibridni kapital, ne da bi pri tem morala izplačati kupone na obstoječe obveznice, zlasti na obstoječ podrejen dolg. Banka bo z omejitvijo prepovedi izplačevanja kuponov lahko izdala dodatni temeljni kapital v skladu z uredbo EU o kapitalskih zahtevah, zaradi česar bo morda potrebovala manj kapitala v obliki lastniškega kapitala. V zvezi s tem je treba poudariti, da morajo biti kuponi neobvezni, prav tako pa se ne sme zahtevati, da dolžniški instrumenti štejejo za temeljni kapital v skladu z uredbo EU o kapitalskih zahtevah. Ugotoviti je mogoče tudi, da po popolnem odpisu lastniškega kapitala delničarjev in neporavnanega podrejenega dolga v banki ne bo več lastniškega kapitala in neporavnanega podrejenega dolga. Omejitev prepovedi izplačevanja kuponov ne razvrednoti koristnega učinka prepovedi izplačevanja kuponov, kot je predviden v sporočilu o prestrukturiranju, saj bo zaveza NLB, da zaradi plačila kuponov na nove instrumente ne bo nastala pravna obveznost izplačevanja kuponov na obstoječe vrednostne papirje NLB, preprečila nepotrebno odtekanje kapitala.
(160)
Zato porazdelitev bremena med imetnike lastniškega kapitala, hibridnih instrumentov in podrejenega dolga, zmanjšanje stroškov, odprodaja in ustrezno nadomestilo za pomoč pomenijo ustrezen lastni prispevek NLB k stroškom prestrukturiranja.
(161)
Komisija zato ugotavlja, da načrt prestrukturiranja določa ustrezen lastni prispevek in porazdelitev bremena.
(iii) Ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence
(162)
Oddelek 4 sporočila o prestrukturiranju zahteva, da mora načrt prestrukturiranja vsebovati ukrepe za omejevanje izkrivljanja konkurence. Takšni ukrepi morajo biti prilagojeni obravnavanju izkrivljanj na trgih, na katerih banka upravičenka po prestrukturiranju posluje. Narava in oblika takih ukrepov se določita na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala upravičenka. Poleg tega mora Komisija upoštevati tudi višino lastnega prispevka upravičenke in porazdelitev bremena v obdobju prestrukturiranja.
(163)
NLB je prejela državno pomoč v obliki kapitalskih vložkov in ukrepov za oslabljena sredstva v višini 2,321 milijarde EUR, kar je enako 20 % tveganju prilagojene aktive NLB (23). Ustrezno nadomestilo pomoči in potreba po izvajanju ukrepov za omejitev morebitnega izkrivljanja konkurence sta potrebna zlasti ob upoštevanju razmeroma visokega zneska pomoči.
(164)
Prvi ukrep, ki bo omejil izkrivljanja konkurence, je odprodaja deležev NLB v […]. Z odprodajo […] se bo tržni delež NLB zmanjšal […]. Odprodaja […] NLB bo prispevala tudi k omejitvi tržnega deleža NLB in odprtju trga konkurentom.
(165)
Zmanjšanje prisotnosti NLB na trgu v segmentu posojil poslovnim sektorjem gradbeništva, prevoza in finančnih holdingov bo mogoče z letnimi omejitvami tveganju prilagojene aktive v teh sektorjih.
(166)
Poleg tega bo NLB prenehala z izvajanjem lizinga, faktoringa, forfetiranja in stranskih dejavnosti v Sloveniji in tujini, s čimer se bo nadalje omejil morebiten učinek prelivanja prejete državne pomoči v dejavnosti, ki niso njene osrednje bančne dejavnosti.
(167)
NLB bo z izvajanjem svojih dejavnosti nadaljevala pod pogoji, ki omejujejo izkrivljanje konkurence. NLB z izboljšanimi politikami upravljanja tveganja in učinkovitejšo posojilno politiko z boljšim oblikovanjem cen, s čimer bo do 31. decembra 2017 donosnost lastniškega kapitala pri novih posojilih [10-20]-odstotna, kot banka, ki se pretežno ukvarja z eno dejavnostjo, svojim strankam ne bo nudila pretirano ugodnih pogojev. Navedeni elementi prispevajo k uspešnemu poslovanju NLB, omejujejo pa tudi izkrivljanje konkurence.
(168)
Slovenija se je zavezala, da bo uvedla prepoved prevzemov, ki bo NLB preprečila, da bi pomoč uporabila za pridobivanje novih poslov. Poleg tega je vzpostavljen mehanizem za poplačilo kapitala, ki bo NLB omogočal izplačevanje dividend državi v letih 2015, 2016 in 2017 v največji možni meri, ne da bi bile pri tem ogrožene regulativne kapitalske zahteve banke. Mehanizem za poplačilo kapitala zagotavlja, da bo banka s kapitalom, ki bo presegal regulativne kapitalske zahteve ali katere druge regulativne zahteve, pred opravljanjem novih dejavnosti najprej poplačala državo.
(169)
Slovenija se je poleg teh strukturnih ukrepov zavezala tudi, da bo uvedla sklop omejitev glede ravnanja, ki bodo preprečile izkrivljanje konkurence. Komisija pozdravlja prepoved oglaševanja državne podpore in agresivne poslovne prakse, ki bo NLB preprečil, da bi pomoč uporabila za financiranje protikonkurenčnega tržnega ravnanja.
(170)
Ob upoštevanju vseh teh ukrepov in zavez je vzpostavljenih dovolj zaščitnih ukrepov za omejevanje morebitnih izkrivljanj konkurence glede na višino zneska pomoči NLB.
8.2.4 Spremljanje načrta prestrukturiranja
(171)
V skladu z oddelkom 5 sporočila o prestrukturiranju, dopolnjenim v sporočilu o bančništvu iz leta 2013, bo Komisija zahtevala redna poročila, da bo lahko preverila, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja. Slovenija bo imenovala skrbnika spremljanja, ki bo Komisiji vsakih šest mesecev predložil poročilo o spremljanju.
(172)
Da se zagotovi ustrezno izvajanje načrta prestrukturiranja v celotnem obdobju njegovega izvajanja, bodo slovenski organi sprejeli vse potrebne ukrepe za zagotavljanje, da NLB izpolnjuje zaveze iz sporazuma o uskladitvi osnovnih pogojev prestrukturiranja.
(173)
Poleg tega bo pravilno izvajanje načrta prestrukturiranja ter popolno in pravilno izvajanje vseh zavez iz sporazuma o uskladitvi osnovnih pogojev prestrukturiranja, priloženega temu sklepu, redno spremljal neodvisen, ustrezno usposobljen skrbnik spremljanja. Skrbnik spremljanja bo imel neomejen dostop do vseh informacij, potrebnih za spremljanje izvajanja tega sklepa. Komisija ali skrbnik spremljanja lahko od NLB zahteva razlago in pojasnila. Slovenija in NLB bosta v zvezi z vsemi vprašanji, povezanimi s spremljanjem, v celoti sodelovali s Komisijo in skrbnikom spremljanja.
8.2.5 Sklepne ugotovitve in zaključek postopka obravnave načrta prestrukturiranja
(174)
Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja, ki ga je predložila Slovenija, ustrezno obravnava vprašanja glede uspešnega poslovanja (vključno s korporativnim upravljanjem), porazdelitve bremena in izkrivljanja konkurence ter je v skladu z zahtevami sporočila o prestrukturiranju, dopolnjenega v sporočilu o bančništvu iz leta 2013.
(175)
Komisija zato odpravlja pomisleke Komisije glede združljivosti načrta prestrukturiranja, ki jih je izrazila v drugem sklepu o reševanju in sklepa o začetku postopka.
9. SKLEPNE UGOTOVITVE
(176)
Komisija ugotavlja, da prva, druga in tretja državna dokapitalizacija NLB ter prenos oslabljenih sredstev na DUTB pomenijo pomoč za prestrukturiranje v korist NLB.
(177)
Komisija ugotavlja, da ukrepi za prestrukturiranje, ki jih sestavljajo prva, druga in tretja dokapitalizacija NLB ter prenos oslabljenih sredstev na DUTB, banki lahko omogočijo vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja, so zadostni v smislu porazdelitve bremena ter ustrezni in sorazmerni za odpravo učinkov zadevnih ukrepov pomoči, ki izkrivljajo trg. Komisija zato meni, da predloženi načrt za prestrukturiranje izpolnjuje merila iz sporočila o prestrukturiranju, kot je bilo dopolnjeno v sporočilu o bančništvu iz leta 2013, in sporočila o oslabljenih sredstvih, kot je bilo prilagojeno in dopolnjeno v sporočilu o bančništvu iz leta 2013. Ukrepi za prestrukturiranje se lahko obravnavajo kot združljivi z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU. Prva, druga in tretja dokapitalizacija ter prenos oslabljenih sredstev na DUTB se zato lahko odobrijo v skladu z načrtom prestrukturiranja -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Pomoč za prestrukturiranje, ki jo je NLB zagotovila Republika Slovenija in jo sestavljajo prva dokapitalizacija v višini 250 milijonov EUR, druga dokapitalizacija v višini 382,9 milijona EUR, tretja dokapitalizacija v višini 1 558 milijonov EUR ter prenos oslabljenih sredstev na DUTB z elementom pomoči v višini 130 milijonov EUR, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Pomoč za prestrukturiranje je ob izvajanju načrta prestrukturiranja in zavez iz Priloge združljiva z notranjim trgom.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Republiko Slovenijo.
V Bruslju, 18. decembra 2013