NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 346/2013
ze dne 17. dubna 2013
o evropských fondech sociálního podnikání
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Protože si investoři kladou také sociální cíle a neusilují pouze o finanční zisk, vzniká v Unii stále více trh sociálních investic, který z části tvoří investiční fondy zaměřené na sociální podniky. Tyto investiční fondy poskytují finance sociálním podnikům, které jsou hnací silou společenských změn tím, že nabízejí inovativní řešení sociálních problémů, například tím, že pomáhají řešit sociální důsledky finanční krize, a hodnotně přispívají k plnění cílů strategie Evropa 2020 stanovené ve sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaném „Evropa 2020: Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“.
(2)
Toto nařízení je součástí iniciativy pro sociální podnikání, kterou vytyčila Komise ve svém sdělení ze dne 25. října 2011 nazvaném „Iniciativa pro sociální podnikání - Vytvářet příznivé prostředí pro podporu sociálních podniků v rámci sociálního hospodářství a sociálních inovací“.
(3)
Je nutné jednotnými unijními pravidly stanovit společný rámec pravidel pro používání označení „EuSEF“ pro kvalifikované evropské fondy sociálního podnikání, zejména co se týče složení portfolia fondů, které pod tímto označením fungují, investičních cílů, jež mohou sledovat, prostředků investování, jež mohou používat, a kategorií investorů, kteří smějí investovat do těchto fondů. Při neexistenci takového společného rámce hrozí, že by členské státy přijímaly rozdílná vnitrostátní opatření, což by mělo přímý negativní dopad na řádné fungování vnitřního trhu a vedlo by to k vytváření překážek na vnitřním trhu, protože fondy, které chtějí působit v celé Unii, by se musely řídit různými pravidly v různých členských státech. Kromě toho by mohly odchylné požadavky na složení portfolia, investiční cíle a kvalifikované investory vést k různé úrovni ochrany investorů a způsobovat nejasnosti ohledně nabídek investic spojených s kvalifikovanými fondy sociálního podnikání. Investoři by dále měli mít možnost porovnávat nabídky investic různých kvalifikovaných fondů sociálního podnikání. Je nezbytné odstranit značné překážky bránící přeshraničnímu získávání financí kvalifikovanými fondy sociálního podnikání, vyhnout se narušení hospodářské soutěže mezi těmito fondy a zabránit dalším možným překážkám obchodu a významnému narušení hospodářské soutěže v budoucnu. V důsledku toho je vhodným právním základem tohoto nařízení článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) vykládaný podle ustálené judikatury Soudního dvora Evropské unie.
(4)
Je nezbytné přijmout nařízení, kterým se stanoví jednotná pravidla použitelná pro kvalifikované fondy sociálního podnikání a ukládají odpovídající povinnosti jejich správcům ve všech členských státech, kteří chtějí získávat kapitál v celé Unii a používat přitom označení „EuSEF“. Tyto požadavky by měly zajistit důvěru investorů, kteří chtějí do takových fondů investovat. Toto nařízení by se nemělo vztahovat na stávající vnitrostátní režimy, které umožňují investice do sociálních podniků a které nepoužívají označení „EuSEF“.
(5)
Vymezení kvalitativních požadavků pro používání označení „EuSEF“ formou nařízení zajistí, aby tyto požadavky byly přímo použitelné pro správce subjektů kolektivního investování, které získávají finance pod tímto označením. Tím se zároveň zamezí existenci rozdílných vnitrostátních požadavků jako důsledku provádění směrnice, a zajistí se tak jednotné podmínky pro používání tohoto označení. Správci subjektů kolektivního investování, které používají toto označení, by měli dodržovat stejná pravidla v celé Unii, což zároveň povzbudí důvěru investorů. Toto nařízení zjednodušuje regulaci a snižuje náklady správců spojené s dodržováním často rozdílných vnitrostátních pravidel, kterými se tyto fondy řídí, zejména v případě správců, kteří chtějí získávat kapitál přeshraničně. Rovněž přispívá k odstranění narušení hospodářské soutěže.
(6)
Mělo by být umožněno, aby kvalifikovaný fond sociálního podnikání mohl být samosprávný nebo nesamosprávný. Je-li kvalifikovaný fond sociálního podnikání samosprávný, je zároveň správcem, a měl by proto splňovat všechny relevantní požadavky kladené na správce tímto nařízením a být v souladu s tímto nařízením registrován. Samosprávný kvalifikovaný fond sociálního podnikání by však neměl mít možnost působit jako správce jiných nesamosprávných subjektů kolektivního investování nebo nesamosprávných subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP).
(7)
S cílem vyjasnit vztah mezi tímto nařízením a jinými pravidly týkajícími se subjektů kolektivního investování a jejich správců je nezbytné stanovit, že se toto nařízení vztahuje pouze na správce jiných subjektů kolektivního investování než SKIPCP, jež spadají do působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (4), kteří jsou usazeni v Unii a registrováni u příslušného orgánu ve svém domovském členském státě v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů (5), za předpokladu, že tito správci spravují portfolia kvalifikovaných fondů sociálního podnikání. Správcům nesamosprávných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovaným v souladu s tímto nařízením by však mělo být povoleno rovněž spravovat SKIPCP, mají-li povolení podle směrnice 2009/65/ES.
(8)
Kromě toho se toto nařízení vztahuje jen na správce těch subjektů kolektivního investování, jimiž spravovaná aktiva v souhrnu nepřevyšují hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 2 písm. b) směrnice 2011/61/EU. Výpočet hodnoty pro účely tohoto nařízení se provádí stejně jako výpočet hodnoty uvedené v čl. 3 odst. 2 písm. b) směrnice 2011/61/EU.
(9)
Avšak správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovaní v souladu s tímto nařízením, jimiž spravovaná aktiva ve svém souhrnu následně překročí hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 2 písm. b) směrnice 2011/61/EU a kteří tím začnou podléhat povolení příslušných orgánů svého domovského členského státu podle článku 6 uvedené směrnice, by měli mít i nadále možnost používat označení „EuSEF“ při nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, jestliže splňují požadavky stanovené uvedenou směrnicí a i nadále ve vztahu ke kvalifikovanému fondu sociálního podnikání za všech okolností splňují určité podmínky pro používání označení „EuSEF“ stanovené v tomto nařízení. To platí jak pro stávající kvalifikované fondy sociálního podnikání, tak pro kvalifikované fondy sociálního podnikání zřízené po překročení uvedené hodnoty.
(10)
Na správce subjektů kolektivního investování, kteří nechtějí používat označení „EuSEF“, by se toto nařízení vztahovat nemělo. V těchto případech by se měla nadále použít stávající vnitrostátní pravidla a obecná pravidla Unie.
(11)
Toto nařízení by mělo stanovit jednotná pravidla týkající se povahy kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, zejména podniků kvalifikovaných pro portfolio, do nichž mohou kvalifikované fondy sociálního podnikání investovat, a investičních nástrojů, které mohou používat. To je nezbytné k tomu, aby bylo možné jasně odlišit kvalifikovaný fond sociálního podnikání od jiných alternativních investičních fondů, které sledují jiné, méně specializované investiční strategie, jako jsou výkupy většinových podílů, o jejichž podporu toto nařízení neusiluje.
(12)
S cílem zajistit nezbytnou srozumitelnost a jistotu by toto nařízení mělo rovněž stanovit jednotná kritéria pro určení sociálních podniků, které jsou kvalifikovány pro portfolio. Sociální podnik by měl být vymezen jako subjekt v rámci sociálního hospodářství, jehož hlavním cílem není zisk pro jeho vlastníky nebo akcionáře, ale pozitivní sociální dopady. Poskytuje na trhu zboží a služby a svůj zisk používá především k plnění sociálních cílů. Vyznačuje se odpovědnou a transparentní správou, do níž jsou zejména zapojeni zaměstnanci, spotřebitelé a zúčastněné subjekty dotčené jeho obchodní činností.
(13)
Vzhledem k tomu, že základním cílem sociálních podniků je dosáhnout pozitivního sociálního dopadu, a ne maximalizovat zisk, by toto nařízení mělo podporovat pouze podniky kvalifikované pro portfolio, které se soustřeďují na dosažení měřitelného a pozitivního sociálního dopadu. Měřitelným a pozitivním sociálním dopadem by mohlo být mimo jiné poskytování služeb přistěhovalcům, kteří jsou jinak sociálně vyloučeni, nebo opětovné začlenění marginalizovaných skupin do trhu práce tím, že jim je nabídnuto pracovní místo či poskytnuta odborná příprava nebo jiná podpora. Sociální podniky svůj zisk využívají k dosažení svého hlavního sociálního cíle a jsou spravovány odpovědným a transparentním způsobem. Pokud chce podnik kvalifikovaný pro portfolio výjimečně rozdělit zisk mezi akcionáře a vlastníky, měl by mít předem definované postupy a pravidla pro rozdělování zisku. Tato pravidla by měla stanovit, že toto rozdělení zisku nenaruší hlavní sociální cíl kvalifikovaného fondu sociálního podnikání.
(14)
Sociální podniky zahrnují velké množství podniků, které mají různé právní formy a které poskytují sociální služby nebo zboží zranitelným, marginalizovaným, znevýhodněným či sociálně vyloučeným osobám. Mezi tyto služby patří přístup k bydlení, zdravotní péče, pomoc starším nebo zdravotně postiženým osobám, péče o děti, přístup k zaměstnání a vzdělávání či zvládání závislostí. Sociální podniky zahrnují také podniky, jež používají způsob výroby zboží nebo poskytování služeb, kterými uskutečňují svůj sociální cíl, avšak jejichž činnost může být jiná než poskytování sociálního zboží nebo sociálních služeb. Tyto činnosti zahrnují sociální a profesní začleňování prostřednictvím přístupu k zaměstnání pro znevýhodněné osoby, zejména z důvodu jejich nedostatečné kvalifikace nebo sociálních či profesních problémů, které vedou k vyloučení a marginalizaci. Tyto činnosti se také mohou týkat ochrany životního prostředí se sociálním dopadem, například boje proti znečištění, recyklace a obnovitelných zdrojů energie.
(15)
V souladu s cílem přesného vymezení subjektů kolektivního investování, na něž se má toto nařízení vztahovat, a k zajištění jejich zaměření na poskytování kapitálu sociálním podnikům by za kvalifikované fondy sociálního podnikání měly být považovány ty fondy, které mají v úmyslu investovat do těchto podniků alespoň 70 % z celkových vkladů do svého kapitálu a svého nesplaceného upsaného kapitálu. Kvalifikovaným fondům sociálního podnikání by nemělo být povoleno investovat více než 30 % z celkových vkladů do jejich kapitálu a jejich nesplaceného upsaného kapitálu do jiných aktiv než kvalifikovaných investic. To znamená, že 30 % by měl být trvalý maximální limit pro jiné než kvalifikované investice a že pro kvalifikované investice by mělo být po celou dobu existence kvalifikovaného fondu sociálního podnikání vyhrazeno alespoň 70 %. Uvedené hodnoty by se měly vypočítávat na základě částky, kterou lze investovat, po odečtení všech příslušných nákladů, držených peněz a ekvivalentů peněz. Toto nařízení by mělo stanovit potřebné podrobnosti pro výpočet uvedených hodnot.
(16)
Účelem tohoto nařízení je podpořit růst sociálních podniků v Unii. Investice do podniků kvalifikovaných pro portfolio usazených ve třetích zemích mohou kvalifikovaným fondům sociálního podnikání přinést více kapitálu, což může být prospěšné pro sociální podniky v Unii. Toto nařízení by však za žádných okolností nemělo podporovat investice do portfoliových podniků usazených ve třetích zemích, v nichž neexistují přiměřené dohody o spolupráci mezi příslušnými orgány domovského členského státu správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a každým jiným členským státem, v němž mají být nabízeny podílové jednotky nebo akcie kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, nebo v nichž neexistuje účinná výměna informací v oblasti daní.
(17)
První podmínkou k tomu, aby kvalifikovaný fond sociálního podnikání směl používat označení „EuSEF“ zavedené tímto nařízením, by mělo být jeho usazení v Unii. Komise by měla do dvou let ode dne použitelnosti tohoto nařízení přezkoumat omezení vyžadující, aby označení „EuSEF“ směly používat pouze fondy usazené v Unii, s ohledem na zkušenosti s uplatňováním doporučení Komise týkajícího se opatření, která mají třetí země povzbudit k tomu, aby uplatňovaly minimální standardy řádné správy v oblasti daní.
(18)
Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání by měli mít po celou dobu existence fondu možnost získávat dodatečně upisovat kapitál. K těmto dodatečným úpisům kapitálu během existence kvalifikovaného fondu sociálního podnikání by se mělo přihlížet při zvažování dalších investic do jiných než kvalifikovaných aktiv. Dodatečné úpisy kapitálu by měly být povolovány v souladu s kritérii a za podmínek stanovených ve statutu nebo v zakládacích dokumentech kvalifikovaného fondu sociálního podnikání.
(19)
Vzhledem ke specifickým potřebám financování sociálních podniků je nezbytné jasně stanovit typy nástrojů, které by kvalifikované fondy sociálního podnikání měly pro toto financování používat. Toto nařízení proto stanoví jednotná pravidla týkající se nástrojů, které smějí kvalifikované fondy sociálního podnikání používat pro investování a které zahrnují kapitálové a kvazikapitálové nástroje, dluhové nástroje, jako jsou směnky a vkladové certifikáty, investice do jiných fondů kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a zajištěné nebo nezajištěné úvěry a granty. Aby se předešlo rozmělnění investic do podniků kvalifikovaných pro portfolio, mělo by být kvalifikovaným fondům sociálního podnikání povoleno investovat pouze do takových jiných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, které samy neinvestovaly více než 10 % z celkových vkladů do svého kapitálu a svého nesplaceného upsaného kapitálu do jiných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání.
(20)
Hlavní činností kvalifikovaných fondů sociálního podnikání je poskytování financí sociálním podnikům prostřednictvím primárních investic. Kvalifikované fondy sociálního podnikání by se neměly podílet na systémově významných bankovních činnostech mimo obvyklý obezřetnostní regulační rámec (tzv. „stínové bankovnictví“), ani by neměly používat strategie typické pro fondy soukromého kapitálu (private equity funds), jako je nabytí většinového podílu na společnosti s využitím pákového efektu.
(21)
S cílem zachovat si nezbytnou flexibilitu investičního portfolia by kvalifikovaným fondům sociálního podnikání mělo být povoleno investovat do jiných aktiv, než jsou kvalifikované investice, v takovém rozsahu, aby tyto investice nepřesahovaly hodnotu 30 % stanovenou pro jiné než kvalifikované investice. Držené peníze a ekvivalenty peněz by se pro účely výpočtu této hranice neměly zohledňovat, protože peníze a ekvivalenty peněz se nepovažují za investice. Kvalifikované fondy sociálního podnikání by měly investovat způsobem, který je v souladu s jejich strategií etického investování, například by se měly vyvarovat investic financujících zbrojní průmysl, investic, u nichž hrozí riziko porušování lidských práv, nebo investic spojených s nepovoleným ukládáním elektronického odpadu.
(22)
S cílem zajistit, aby označení „EuSEF“ bylo důvěryhodné a snadno rozpoznatelné pro investory v celé Unii, by označení „EuSEF“ při nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v celé Unii měli být oprávněni používat pouze správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, kteří splňují jednotná kritéria kvality stanovená v tomto nařízení.
(23)
S cílem zajistit jasný a identifikovatelný profil kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, který odpovídá jejich účelu, by měla existovat jednotná pravidla pro složení portfolia a techniky investování, které mohou být u těchto fondů používány.
(24)
S cílem zajistit, aby kvalifikované fondy sociálního podnikání nepřispívaly k vytváření systémových rizik a aby se ve svých investičních aktivitách soustředily na podporu podniků kvalifikovaných pro portfolio, nemělo by být na úrovni těchto fondů povoleno využívání pákového efektu. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání by měli být oprávněni přijímat půjčky, vydávat dluhové cenné papíry nebo poskytovat záruky na úrovni kvalifikovaných fondů sociálního podnikání pouze za předpokladu, že tyto půjčky, dluhové cenné papíry nebo záruky jsou kryty nesplacenými závazky, a tedy nezvyšují expozici fondu nad rámec jeho upsaného kapitálu. Zálohy poskytnuté investory kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, které jsou plně kryty kapitálem upsaným těmito investory, nezvyšují expozici kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, a proto by měly být povoleny. Aby však mohl fond pokrýt mimořádné potřeby likvidity, které se mohou objevit mezi výzvou investorům k vložení upsaného kapitálu a skutečným připsáním kapitálu na jeho účty, měly by být povoleny krátkodobé půjčky za předpokladu, že jejich výše nepřesáhne nesplacený upsaný kapitál fondu.
(25)
S cílem zajistit, aby kvalifikované fondy sociálního podnikání byly nabízeny pouze investorům, kteří mají zkušenosti, vědomosti a odborné znalosti k tomu, aby mohli činit svá vlastní investiční rozhodnutí a řádně posoudit rizika s těmito fondy spojená, a aby byla zachována důvěra investorů v kvalifikované fondy sociálního podnikání, by měly být stanoveny určité zvláštní záruky. Kvalifikované fondy sociálního podnikání by tudíž měly být nabízeny pouze investorům, kteří jsou profesionálními klienty nebo se kterými může být zacházeno jako s profesionálními klienty v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (6). Aby však bylo možné vytvořit dostatečně širokou investorskou základnu pro investice do kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, je rovněž žádoucí, aby k těmto fondům měli přístup i další investoři, včetně jednotlivců s vysokým čistým jměním. Pro tyto jiné investory by měly být stanoveny zvláštní záruky, aby se zajistilo, že kvalifikované fondy sociálního podnikání budou nabízeny pouze investorům s vhodným profilem pro uskutečnění takových investic. Tyto záruky vylučují nabízení prostřednictvím programů pravidelného spoření. Mimoto by měly být povoleny investice vedoucích pracovníků, ředitelů nebo zaměstnanců zapojených do řízení správce fondu sociálního podnikání uskutečňované do kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, které spravují, neboť tyto osoby mají dostatečné vědomosti k tomu, aby se mohly na takových investicích podílet.
(26)
S cílem zajistit, aby označení „EuSEF“ používali pouze správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, kteří splňují jednotná kritéria kvality, pokud jde o jejich působení na trhu, měla by být stanovena pravidla výkonu činnosti a vztahu těchto správců k jejich investorům. Z téhož důvodu by měly být stanoveny i jednotné podmínky řešení střetu zájmů těmito správci. Tato pravidla a podmínky by měly rovněž vyžadovat, aby správci přijali nezbytná organizační a administrativní opatření pro zajištění řádného řešení střetů zájmů.
(27)
Má-li správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání v úmyslu pověřit výkonem některých úkolů třetí osoby, neměla by být odpovědnost správce vůči kvalifikovanému fondu sociálního podnikání a jeho investorům tímto pověřením nijak dotčena. Správce by kromě toho neměl tato pověření udílet v takovém rozsahu, aby v podstatě již nemohl být považován za správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání ani aby se stal subjektem typu „poštovní schránka“. Za řádný výkon úkolů, jejichž výkonem pověřil třetí osoby, a za dodržování tohoto nařízení by měl i nadále odpovídat správce. Pověření by nemělo ohrozit účinnost dohledu nad správcem, a zejména by nemělo bránit tomu, aby správce jednal nebo aby byl fond spravován v nejlepším zájmu investorů tohoto fondu.
(28)
Hlavním rysem investičních fondů zaměřených na sociální podniky, který je odlišuje od jiných druhů investičních fondů, je, že kromě tvorby finančního zisku pro investory mají i pozitivní sociální dopad. Toto nařízení by tedy mělo vyžadovat, aby správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání zavedli postupy pro měření pozitivních sociálních dopadů, kterých má být investicí do podniků kvalifikovaných pro portfolio dosaženo.
(29)
Fondy zaměřené na sociální výsledky nebo dopady v současnosti obvykle vyhodnocují a porovnávají informace o tom, do jaké míry sociální podniky dosahují cílených výsledků nebo dopadů. Existuje široká škála různých typů sociálních výsledků nebo dopadů, o jejichž splnění může sociální podnik usilovat. Byly proto vypracovány různé metody rozpoznávání a měření sociálních výsledků nebo dopadů. Například podnik, který se snaží zaměstnávat znevýhodněné osoby, může informovat o počtu takových zaměstnaných osob, které by za jiných okolností zaměstnány nebyly, a podnik, který usiluje o opětovné začleňování propuštěných vězňů do společnosti, může své výsledky hodnotit na základě míry recidivity. Fondy pomáhají sociálním podnikům s přípravou a poskytováním informací o jejich cílech a dosažených výsledcích a se shromažďováním údajů pro investory. I když jsou informace o sociálních výsledcích a dopadech pro investory velmi důležité, je obtížné porovnávat různé sociální podniky a různé fondy, a to jednak kvůli rozdílům v tom, o jaké sociální výsledky nebo dopady usilují, jednak kvůli rozmanitým přístupům. Má-li být dlouhodobě podporována co největší konzistentnost a srovnatelnost těchto informací a co největší efektivita postupů pro jejich získávání, měly by být v této oblasti vypracovány akty v přenesené pravomoci. Tyto akty v přenesené pravomoci by také měly zajistit větší jasnost pro orgány dohledu, kvalifikované fondy sociálního podnikání a sociální podniky.
(30)
Pro zajištění integrity označení „EuSEF“ by měla být stanovena kritéria kvality týkající se vnitřní organizace správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání. Měly by se tudíž stanovit jednotné a přiměřené požadavky týkající se potřeby udržovat odpovídající technické a lidské zdroje.
(31)
Aby se zajistila řádná správa kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a schopnost jejich správců pokrýt případná rizika vyplývající z jejich činnosti, měly by být pro správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání stanoveny jednotné a přiměřené požadavky na udržování dostatečného kapitálu. Výše kapitálu by měla být dostatečná k zajištění kontinuity a řádné správy kvalifikovaných fondů sociálního podnikání.
(32)
Pro účely ochrany investorů je nezbytné zajistit, aby byla aktiva kvalifikovaných fondů sociálního podnikání řádně oceněna. Statut nebo zakládací dokumenty kvalifikovaných fondů sociálního podnikání by tudíž měly obsahovat ustanovení o oceňování aktiv. Tak by měla být zajištěna poctivost a transparentnost oceňování.
(33)
S cílem zajistit, aby správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, které používají označení „EuSEF“, řádně vykazovali své činnosti, by měla být stanovena jednotná pravidla pro výroční zprávy.
(34)
Ačkoli toto nařízení obsahuje záruky pro řádné využívání fondů, měly by orgány dohledu pečlivě zajišťovat, aby byly tyto záruky dodržovány.
(35)
K zajištění integrity označení „EuSEF“ v očích investorů je nezbytné, aby toto označení používali pouze správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, jejichž investiční politika a investiční cíle jsou plně transparentní. Měla by být proto stanovena jednotná pravidla týkající se požadavků na zpřístupňování informací investorům, která jsou pro tyto správce závazná. Tato pravidla by měla zahrnovat prvky specifické pro investice do sociálních podniků, aby mohlo být dosaženo větší soudržnosti a porovnatelnosti těchto informací. To zahrnuje informace o kritériích a postupech používaných pro výběr určitých podniků kvalifikovaných pro portfolio jako investičních cílů. Dále sem patří informace o pozitivním sociálním dopadu, o jehož dosažení investiční politika usiluje, a jak by měl být tento dopad sledován a posuzován. K zajištění nezbytné důvěry investorů v tyto investice sem dále patří informace o aktivech kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, která nejsou investována do podniků kvalifikovaných pro portfolio, a jak jsou vybírána.
(36)
K zajištění účinného dohledu nad plněním jednotných požadavků stanovených v tomto nařízení by měl na to, zda správci kvalifikovaného fondu sociálního podnikání dodržují jednotné požadavky stanovené v tomto nařízení, dohlížet příslušný orgán domovského členského státu. Za tím účelem by měli správci, kteří hodlají své fondy nabízet pod označením „EuSEF“, o tomto záměru uvědomit příslušný orgán svého domovského členského státu. Jestliže byly poskytnuty všechny nezbytné informace a přijata vhodná opatření k zajištění toho, aby byly splněny požadavky tohoto nařízení, měl by příslušný orgán správce zaregistrovat. Tato registrace by měla platit v celé Unii.
(37)
S cílem usnadnit účinné přeshraniční nabízení kvalifikovaného fondu sociálního podnikání by měla být registrace správce provedena co nejrychleji.
(38)
K zajištění účinného dohledu nad dodržováním jednotných kritérií stanovených tímto nařízením by měla být stanovena pravidla týkající se okolností, za nichž je třeba informace poskytnuté příslušnému orgánu v domovském členském státě aktualizovat.
(39)
K zajištění účinného dohledu nad plněním požadavků stanovených v tomto nařízení by měl být rovněž zaveden proces přeshraničních oznámení mezi příslušnými orgány dohledu, který se spustí na základě registrace správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání v jeho domovském členském státě.
(40)
Za účelem zachování transparentních podmínek pro nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v celé Unii by měl být evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (7) (dále jen „orgán pro cenné papíry a trhy“), pověřen vedením centrální databáze obsahující údaje o všech správcích kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovaných v souladu s tímto nařízením a o kvalifikovaných fondech sociálního podnikání, které tito správci spravují.
(41)
Má-li příslušný orgán hostitelského členského státu zjevné a prokazatelné důvody domnívat se, že správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání na jeho území porušuje toto nařízení, měl by to ihned oznámit příslušnému orgánu domovského členského státu, který by měl přijmout vhodná opatření.
(42)
Pokud správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání i nadále svým jednáním zjevně porušuje toto nařízení navzdory opatřením přijatým příslušným orgánem domovského členského státu nebo kvůli tomu, že tento orgán v přiměřené lhůtě žádná opatření nepřijal, mělo by být příslušnému orgánu hostitelského členského státu poté, co informuje příslušný orgán domovského členského státu, umožněno přijmout veškerá vhodná opatření na ochranu investorů, včetně možnosti zakázat dotyčnému správci, aby své kvalifikované fondy sociálního podnikání jakýmkoli způsobem dále nabízel na území hostitelského členského státu.
(43)
K zajištění účinného dohledu nad dodržováním stanovených jednotných kritérií obsahuje toto nařízení seznam dohledových pravomocí, které musí mít příslušné orgány k dispozici.
(44)
S cílem zajistit řádné vynucování obsahuje toto nařízení správní sankce a opatření za porušení jeho zásadních ustanovení, jimiž jsou pravidla týkající se složení portfolia, záruk souvisejících s identitou kvalifikovaných investorů a používání označení „EuSEF“ pouze správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovanými v souladu s tímto nařízením. Porušení těchto zásadních ustanovení by tam, kde je to vhodné, mělo za následek zákaz používání tohoto označení a zrušení registrace dotyčného správce.
(45)
Příslušné orgány v domovském a hostitelském členském státě a orgán pro cenné papíry a trhy by si měly vyměňovat informace týkající se dohledu.
(46)
Účinná regulatorní spolupráce mezi subjekty pověřenými dohledem nad dodržováním jednotných kritérií stanovených v tomto nařízení vyžaduje, aby pro všechny příslušné vnitrostátní orgány a pro orgán pro cenné papíry a trhy platila vysoká úroveň povinnosti mlčenlivosti.
(47)
Příspěvek kvalifikovaných fondů sociálního podnikání k růstu evropského trhu sociálních investic bude záviset na tom, jaký zájem budou mít správci fondů o používání označení „EuSEF“, jak budou toto označení uznávat investoři a zda bude v celé Unii vytvořen silný „ekosystém“ pro sociální podniky, který jim pomůže využívat dostupné možnosti financování. Za tímto účelem by měly všechny zúčastněné subjekty, včetně organizátorů trhu, příslušných orgánů v členských státech, Komise a dalších příslušných subjektů v Unii, usilovat o zajištění velmi dobré obeznámenosti s možnostmi, které nabízí toto nařízení.
(48)
Za účelem upřesnění požadavků stanovených v tomto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o upřesnění typů zboží a služeb, které slouží k dosažení určitého sociálního cíle, nebo metod výroby zboží a poskytování služeb, které slouží k dosažení určitého sociálního cíle, a okolností, za nichž může být zisk rozdělen mezi vlastníky a investory, střetů zájmů, kterých se správci fondů kvalifikovaných fondů sociálního podnikání musí vyvarovat, a kroků, které je třeba v tomto ohledu podniknout, podrobností postupů měření sociálního dopadu, kterého mají podniky kvalifikované pro portfolio dosáhnout, a obsahu informací poskytovaných investorům a způsobu jejich poskytování. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a přitom zohlednila samoregulační iniciativy a kodexy chování. Konzultací, které Komise povede během přípravy aktů v přenesené pravomoci, jimiž se podrobně stanoví postupy měření sociálních dopadů, kterých mají podniky kvalifikované pro portfolio dosahovat, by se měly účastnit významné zúčastněné subjekty a orgán pro cenné papíry a trhy. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(49)
Technické normy v odvětví finančních služeb by měly zajistit důslednou harmonizaci a vysokou úroveň dohledu v celé Unii. Vzhledem k vysoce odborným znalostem orgánu pro cenné papíry a trhy by bylo účinné a vhodné pověřit ho, aby vypracoval a předložil Komisi návrhy prováděcích technických norem, které nejsou politické povahy.
(50)
Komise by měla být zmocněna k přijetí prováděcích technických norem prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s článkem 291 Smlouvy o fungování EU a v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010. Orgán pro cenné papíry a trhy by měl být pověřen vypracováním návrhu prováděcích technických norem týkajících se formátu oznamování uvedeného v tomto nařízení.
(51)
Do čtyř let ode dne použitelnosti tohoto nařízení by měla Komise provést přezkum tohoto nařízení za účelem zohlednění vývoje trhu kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v celé Unii. Tento přezkum by měl zahrnovat obecné hodnocení fungování pravidel stanovených tímto nařízením a zkušeností získaných při jejich uplatňování. Na základě tohoto přezkumu by Komise měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu případně doprovázenou legislativními návrhy.
(52)
Komise by dále měla do čtyř let ode dne použitelnosti tohoto nařízení zahájit přezkum vzájemného působení tohoto nařízení a jiných pravidel pro subjekty kolektivního investování a jejich správce, zejména pravidel stanovených směrnicí 2011/61/EU. Tento přezkum by se měl zejména týkat oblasti působnosti tohoto nařízení a měl by posoudit, zda je nezbytné ji rozšířit tak, aby i správci větších alternativních investičních fondů směli používat označení „EuSEF“. Na základě tohoto přezkumu by Komise měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu případně doprovázenou legislativními návrhy.
(53)
Komise by v rámci uvedeného přezkumu měla posoudit všechny překážky, které mohly investorům bránit v investování do fondů, včetně dopadu na institucionální investory, na něž se mohou vztahovat jiné obezřetnostní právní předpisy. Komise by také měla shromažďovat údaje k vyhodnocení přínosu označení „EuSEF“ k plnění jiných programů Unie, například programu Horizont 2020, jež také usilují o podporu inovací v Unii.
(54)
Komise by měla v souvislosti s přezkumem daňových překážek pro přeshraniční investice rizikového kapitálu, jak je naplánován ve sdělení Komise ze dne 7. prosince 2011 nazvaném „Akční plán ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování“, a v souvislosti s přezkumem tohoto nařízení zvážit vypracování rovnocenného přezkumu případných daňových překážek pro fondy sociálního podnikání a posoudit možné daňové pobídky, jež by měly v Unii podnítit sociální podnikání.
(55)
Orgán pro cenné papíry a trhy by měl posoudit své potřeby lidských a finančních zdrojů, které vyplývají z převzetí pravomocí a povinností podle tohoto nařízení, a měl by předložit související zprávu Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.
(56)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie, včetně práva na respektování soukromého a rodinného života (článek 7) a svobody podnikání (článek 16).
(57)
Zpracovávání osobních údajů prováděné v členských státech v souvislosti s tímto nařízením a pod dohledem příslušných orgánů členských států, zejména nezávislých veřejných orgánů určených členskými státy, se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (8). Zpracovávání osobních údajů prováděné orgánem pro cenné papíry a trhy v rámci tohoto nařízení a pod dohledem evropského inspektora ochrany údajů se řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (9).
(58)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž rozvoje vnitřního trhu pro kvalifikované fondy sociálního podnikání zřízením rámce pro registraci správců těchto fondů, čímž se usnadní nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v celé Unii, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu jeho rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Toto nařízení stanoví jednotné požadavky a podmínky pro správce subjektů kolektivního investování, kteří chtějí při nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v Unii používat označení „EuSEF“, a přispívá tak k hladkému fungování vnitřního trhu.
Stanoví rovněž jednotná pravidla nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání kvalifikovaným investorům v Unii, složení portfolia kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, investičních nástrojů a technik, které smějí používat kvalifikované fondy sociálního podnikání, jakož i organizace, jednání a transparentnosti správců, kteří nabízejí kvalifikované fondy sociálního podnikání v Unii.
Článek 2
1. Toto nařízení se vztahuje na správce subjektů kolektivního investování definovaných v čl. 3 odst. 1 písm. a), kteří splňují tyto podmínky:
a)
jimi spravovaná aktiva v souhrnu nepřevyšují hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 2 písm. b) směrnice 2011/61/EU;
b)
jsou usazeni v Unii;
c)
podléhají registraci u příslušných orgánů svého domovského členského státu v souladu s čl. 3 odst. 3 písm. a) směrnice 2011/61/EU a
d)
spravují portfolia kvalifikovaných fondů sociálního podnikání.
2. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovaní podle tohoto nařízení v souladu s článkem 15, jimiž spravovaná aktiva ve svém souhrnu následně překročí hodnotu uvedenou v čl. 3 odst. 2 písm. b) směrnice 2011/61/EU a kteří tím začnou podléhat povolení podle článku 6 uvedené směrnice, mohou při nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v Unii i nadále používat označení „EuSEF“, jestliže po celou dobu v souvislosti s kvalifikovanými fondy sociálního podnikání, jež spravují,
a)
splňují požadavky stanovené ve směrnici 2011/61/EU a
b)
nadále dodržují články 3, 5 a 10, čl. 13 odst. 2 a čl. 14 odst. 1 písm. d), e) a f) tohoto nařízení.
3. Správci nesamosprávných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovaní v souladu s článkem 15 mohou rovněž spravovat subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), mají-li povolení podle směrnice 2009/65/ES.
Článek 3
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„subjektem kolektivního investování“ alternativní investiční fond definovaný v čl. 4 odst. 1 písm. a) směrnice 2011/61/EU;
b)
„kvalifikovaným fondem sociálního podnikání“ subjekt kolektivního investování, který:
i)
má v úmyslu ve lhůtě určené ve svém statutu nebo zakládacích dokumentech investovat alespoň 70 % z celkových vkladů do svého kapitálu a svého nesplaceného upsaného kapitálu do aktiv, která jsou kvalifikovanými investicemi, počítáno na základě částky, kterou lze investovat, po odečtení všech příslušných nákladů a držených peněz a ekvivalentů peněz,
ii)
nepoužije více než 30 % z celkových vkladů do svého kapitálu a svého nesplaceného upsaného kapitálu na získání jiných aktiv než kvalifikovaných investic, počítáno na základě částky, kterou lze investovat, po odečtení všech příslušných nákladů a držených peněz a ekvivalentů peněz,
iii)
je usazen na území některého členského státu;
c)
„správcem kvalifikovaného fondu sociálního podnikání“ právnická osoba, jejímž předmětem podnikatelské činnosti je správa alespoň jednoho kvalifikovaného fondu sociálního podnikání;
d)
„podnikem kvalifikovaným pro portfolio“ podnik, který:
i)
v době investice kvalifikovaným fondem sociálního podnikání nebyl přijat k obchodování na regulovaném trhu nebo v mnohostranném obchodním systému (MTF) definovaných v čl. 4 odst. 1 bodech 14 a 15 směrnice 2004/39/ES,
ii)
má za hlavní cíl dosažení měřitelného pozitivního sociálního dopadu v souladu se svou společenskou smlouvou, stanovami, statutem nebo zakládacími dokumenty, pokud tento podnik:
-
poskytuje služby nebo zboží zranitelným, marginalizovaným, znevýhodněným nebo sociálně vyloučeným osobám,
-
používá metodu výroby zboží nebo poskytování služeb, jimiž uskutečňuje svůj sociální cíl, nebo
-
poskytuje finanční podporu výhradně sociálním podnikům definovaným v prvních dvou odrážkách,
iii)
používá zisk především k dosažení svého hlavního sociálního cíle v souladu se svou společenskou smlouvou, stanovami, statutem nebo zakládacími dokumenty a s předem definovanými postupy a pravidly v nich obsaženými, které určují situace, kdy je zisk rozdělován mezi akcionáře a vlastníky, s cílem zajistit, aby žádné rozdělování zisku neohrozilo jeho hlavní cíl,
iv)
je řízen zodpovědným a transparentním způsobem, zejména prostřednictvím zapojení zaměstnanců, zákazníků a zúčastněných subjektů, kterých se dotýká jeho podnikatelská činnost,
v)
je usazen na území členského státu nebo třetí země, pokud tato třetí země:
-
není uvedena na seznamu nespolupracujících zemí a území vypracovaném Finančním akčním výborem proti praní peněz a financování terorismu,
-
podepsala s domovským členským státem správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a s každým dalším členským státem, v němž mají být podílové jednotky nebo akcie kvalifikovaného fondu sociálního podnikání nabízeny, dohodu - a to i mnohostrannou daňovou dohodu - zajišťující, aby tato třetí země v plném rozsahu dodržovala zásady stanovené v článku 26 vzorové smlouvy OECD o daních z příjmu a majetku a zajišťovala účinnou výměnu informací v oblasti daní;
e)
„kvalifikovanými investicemi“ tyto nástroje:
i)
kapitálové nebo kvazikapitálové nástroje, které jsou vydány:
-
podnikem kvalifikovaným pro portfolio a nabyty přímo kvalifikovaným fondem sociálního podnikání od tohoto podniku kvalifikovaného pro portfolio,
-
podnikem kvalifikovaným pro portfolio výměnou za kapitálový cenný papír vydaný tímto podnikem kvalifikovaným pro portfolio nebo
-
podnikem, jehož je podnik kvalifikovaný pro portfolio většinově vlastněnou dceřinou společností, a které jsou nabyty kvalifikovaným fondem sociálního podnikání výměnou za kapitálový nástroj vydaný podnikem kvalifikovaným pro portfolio,
ii)
sekuritizované a nesekuritizované dluhové nástroje vydané podnikem kvalifikovaným pro portfolio,
iii)
podílové jednotky nebo akcie jednoho nebo více jiných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání za předpokladu, že tyto kvalifikované fondy sociálního podnikání samy neinvestovaly více než 10 % z celkových vkladů do svého kapitálu a svého nesplaceného upsaného kapitálu do kvalifikovaných fondů sociálního podnikání,
iv)
zajištěné nebo nezajištěné úvěry, které kvalifikovaný fond sociálního podnikání poskytl podniku kvalifikovanému pro portfolio,
v)
jakýkoli jiný druh účasti v podniku kvalifikovaném pro portfolio;
f)
„příslušnými náklady“ všechny poplatky, přirážky a náklady, které přímo či nepřímo hradí investoři a na nichž se správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání dohodl s investory tohoto fondu;
g)
„kapitálovým nástrojem“ vlastnický podíl v podniku, který má podobu akcií nebo jiných forem účasti na kapitálu podniku kvalifikovaného pro portfolio a který byl vydán jeho investorům;
h)
„kvazikapitálovým nástrojem“ jakýkoli druh nástroje financování, který je kombinací kapitálového nástroje a dluhu, jehož výnos je spojen se ziskem nebo ztrátou podniku kvalifikovaného pro portfolio a jehož splacení není v případě selhání zcela zajištěno;
i)
„nabízením“ přímé nebo nepřímé primární nabízení nebo umísťování podílových jednotek nebo akcií kvalifikovaného fondu sociálního podnikání investorům s bydlištěm nebo se sídlem v Unii z podnětu správce tohoto fondu nebo jeho jménem;
j)
„upsaným kapitálem“ jakýkoli závazek, podle kterého je investor ve lhůtě stanovené statutem nebo zakládacími dokumenty kvalifikovaného fondu sociálního podnikání povinen nabýt podíl v tomto fondu nebo do kapitálu tohoto fondu učinit vklady;
k)
„domovským členským státem“ členský stát, v němž je správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání usazen a kde podléhá registraci u příslušných orgánů v souladu s čl. 3 odst. 3 písm. a) směrnice 2011/61/EU;
l)
„hostitelským členským státem“ členský stát jiný než domovský členský stát, v němž správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání nabízí kvalifikované fondy sociálního podnikání v souladu s tímto nařízením;
m)
„příslušným orgánem“ vnitrostátní orgán, jejž domovský členský stát právním předpisem pověří registrací správců subjektů kolektivního investování, na něž se vztahuje toto nařízení.
Pokud jde o první pododstavec písm. c), dovoluje-li právní forma kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, aby se spravoval sám, a rozhodne-li se jeho řídící orgán nejmenovat jiného správce, je jako správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrován v souladu s článkem 15 sám kvalifikovaný fond sociálního podnikání. Kvalifikovaný fond sociálního podnikání, který je registrován jako správce samosprávného kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, nemůže být zaregistrován jako správce jiných nesamosprávných subjektů kolektivního investování.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, které stanoví typy služeb nebo zboží a metody poskytování služeb nebo výroby zboží, se uskutečňuje sociální cíl uvedený v odst. 1 písm. d) bodě ii) tohoto článku, přičemž zohlední různé druhy podniků kvalifikovaných pro portfolio a okolnosti, za nichž lze zisk rozdělit mezi vlastníky a investory.
KAPITOLA II
PODMÍNKY POUŽÍVÁNÍ OZNAČENÍ „EuSEF“
Článek 4
Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, kteří splňují požadavky stanovené v této kapitole, jsou při nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v Unii oprávněni používat označení „EuSEF“.
Článek 5
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání zajistí, aby pro získávání jiných aktiv než kvalifikovaných investic nebylo použito více než 30 % z celkových vkladů do kapitálu tohoto fondu a jeho nesplaceného upsaného kapitálu. Tato hodnota 30 % se vypočítá na základě částky, kterou lze investovat, po odečtení všech příslušných nákladů. Držené peníze a ekvivalenty peněz se pro účely výpočtu této hodnoty nezohledňují, protože peníze a ekvivalenty peněz se nepovažují za investice.
2. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání nesmějí na úrovni kvalifikovaného fondu sociálního podnikání využívat metody, které vedou ke zvýšení expozice fondu nad celkovou výši jeho upsaného kapitálu, ať už se jedná o půjčku peněz nebo cenných papírů, účast v derivátových pozicích nebo jakékoli jiné způsoby.
3. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání smějí na úrovni kvalifikovaného fondu sociálního podnikání přijímat půjčky, vydávat dluhové cenné papíry nebo poskytovat záruky, pouze pokud jsou tyto půjčky, dluhové cenné papíry nebo záruky kryty nesplacenými závazky.
Článek 6
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání smějí nabízet podílové jednotky a akcie kvalifikovaných fondů sociálního podnikání výhradně investorům, kteří jsou považováni za profesionální klienty v souladu s oddílem I přílohy II směrnice 2004/39/ES nebo se kterými může být na požádání jako s profesionálními klienty zacházeno v souladu s oddílem II přílohy II směrnice 2004/39/ES, nebo jiným investorům, kteří:
a)
se zaváží k investici ve výši alespoň 100 000 EUR a
b)
v dokumentu, který není součástí smlouvy, jež má být uzavřena za účelem závazku k investici, písemně prohlásí, že si jsou vědomi rizik spojených s plánovaným závazkem.
2. Odstavec 1 se nevztahuje na investice vedoucích pracovníků, ředitelů nebo zaměstnanců zapojených do řízení správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, když investují do kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, který spravují.
Článek 7
Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání ve vztahu ke kvalifikovaným fondům sociálního podnikání, které spravují:
a)
jednají při výkonu svých činností čestně, poctivě a s patřičnou dovedností, péčí a opatrností;
b)
uplatňují vhodné zásady a postupy s cílem zabránit nekalým praktikám, u nichž lze rozumně očekávat, že poškodí zájmy investorů a podniků kvalifikovaných pro portfolio;
c)
provozují své obchodní činnosti tak, aby podpořili pozitivní sociální dopad podniků kvalifikovaných pro portfolio, do nichž investovali, a jednali v nejlepším zájmu kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, které spravují, jejich investorů a integrity trhu;
d)
uplatňují vysokou úroveň obezřetnosti při výběru a průběžném sledování investic do podniků kvalifikovaných pro portfolio a pozitivního sociálního dopadu těchto podniků;
e)
mají patřičné znalosti a vědomosti o podniku kvalifikovaném pro portfolio, do nějž investují;
f)
zacházejí se svými investory poctivě;
g)
zajišťují, aby žádný investor nepožíval zvláštních výhod, ledaže jsou tyto výhody výslovně uvedeny ve statutu nebo zakládacích dokumentech kvalifikovaného fondu sociálního podnikání.
Článek 8
1. Pokud správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání pověří výkonem některých úkolů třetí osoby, není jeho odpovědnost vůči kvalifikovanému fondu sociálního podnikání a jeho investorům tímto pověřením nijak dotčena. Správce nesmí tato pověření udílet v takovém rozsahu, aby v podstatě již nemohl být považován za správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání ani aby se stal subjektem typu „poštovní schránka“.
2. Pověření podle odstavce 1 nesmí ohrozit účinnost dohledu nad správcem kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, a zejména nesmí bránit tomu, aby tento správce jednal nebo aby byl kvalifikovaný fond sociálního podnikání spravován v nejlepším zájmu investorů tohoto fondu.
Článek 9
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání rozpoznávají střety zájmů a vyhýbají se jim, a není-li možné se střetům zájmů vyhnout, řeší je a sledují a v souladu s odstavcem 4 tyto střety zájmů neprodleně oznamují s cílem zabránit tomu, aby nežádoucím způsobem ovlivnily zájmy kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a jejich investorů, a zajistit poctivé zacházení s kvalifikovanými fondy sociálního podnikání, které spravují.
2. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání rozpoznají především takové střety zájmů, které mohou vyvstat mezi:
a)
správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, osobami, které skutečně řídí obchodní činnost těchto správců, zaměstnanci těchto správců nebo osobami, které tyto správce přímo či nepřímo kontrolují nebo jimi jsou kontrolovány, a kvalifikovaným fondem sociálního podnikání spravovaným těmito správci nebo jeho investory;
b)
kvalifikovaným fondem sociálního podnikání nebo jeho investory a jiným kvalifikovaným fondem sociálního podnikání spravovaným stejným správcem nebo jeho investory;
c)
kvalifikovaným fondem sociálního podnikání nebo jeho investory a subjektem kolektivního investování nebo SKIPCP spravovaným stejným správcem nebo jeho investory.
3. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání udržují a uplatňují účinné organizační a administrativní postupy pro splnění požadavků stanovených v odstavcích 1 a 2.
4. Oznámení střetů zájmů podle odstavce 1 se uplatní v případě, že organizační opatření přijatá správcem kvalifikovaného fondu sociálního podnikání k rozpoznání, předcházení, řešení a sledování střetů zájmů nejsou dostatečná k tomu, aby s přiměřenou jistotou zajistila, že rizika poškození zájmů investorů budou odvrácena. Správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání srozumitelně oznámí obecnou povahu nebo zdroje střetů zájmů investorům předtím, než provede obchod na jejich účet.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, jimiž se blíže stanoví:
a)
druhy střetů zájmů podle odstavce 2 tohoto článku;
b)
opatření, která musí správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání přijmout v rámci svých struktur a organizačních a administrativních postupů k rozpoznávání, předcházení, řešení, sledování a oznamování střetů zájmů.
Článek 10
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání používají pro každý kvalifikovaný fond sociálního podnikání, který spravují, postupy k měření míry, v níž podniky kvalifikované pro portfolio, do nichž kvalifikovaný fond sociálního podnikání investuje, dosahují pozitivního sociálního dopadu, k němuž se zavázaly. Správci zajistí, aby tyto postupy byly jasné a transparentní a zahrnovaly ukazatele, které se mohou podle sociálního cíle a povahy podniku kvalifikovaného pro portfolio týkat jedné či více následujících oblastí:
a)
zaměstnanost a trh práce;
b)
normy a práva související s kvalitou pracovních míst;
c)
sociální začlenění a ochrana zvláštních skupin;
d)
rovné zacházení, rovnost příležitostí a nediskriminace;
e)
veřejné zdraví a veřejná bezpečnost;
f)
přístup k systémům sociálního zabezpečení, zdravotnictví a vzdělávání a důsledky pro tyto systémy.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, které podrobněji stanoví postupy uvedené v odstavci 1 tohoto článku ve vztahu k různým podnikům kvalifikovaným pro portfolio.
Článek 11
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání musí mít vždy dostatečný kapitál a využívat vhodné a přiměřené lidské a technické zdroje, které jsou nezbytné pro řádnou správu kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, jejž spravují.
2. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání zajistí, aby byli kdykoli schopni prokázat, že mají dostatečný kapitál k zajištění nepřerušeného provozu, a zpřístupnit své odůvodnění, proč lze tento kapitál považovat za dostatečný v souladu s článkem 14.
Článek 12
1. Pravidla pro oceňování aktiv musí být obsažena ve statutu nebo zakládacích dokumentech kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a musí zajišťovat řádný a transparentní postup oceňování.
2. Používané postupy pro oceňování musí zajišťovat řádné ocenění aktiv a výpočet hodnoty aktiv alespoň na ročním základě.
3. Orgán pro cenné papíry a trhy k zajištění konzistentního oceňování podniků kvalifikovaných pro portfolio vypracuje pokyny, v nichž stanoví společné zásady pro zacházení s investicemi v těchto podnicích s ohledem na jejich hlavní cíl, kterým je dosažení měřitelného pozitivního sociálního dopadu použité svého zisku v první řadě k dosahování tohoto dopadu.
Článek 13
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání zpřístupní nejpozději šest měsíců po skončení daného účetního období příslušnému orgánu domovského členského státu výroční zprávu za každý spravovaný kvalifikovaný fond sociálního podnikání, který spravují. Tato zpráva popíše složení portfolia kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a jeho činnosti za předchozí rok. Dále uvede zisk kvalifikovaného fondu sociálního podnikání na konci jeho existence a případně zisk rozdělený za celou dobu jeho existence. Obsahuje rovněž finanční účty kvalifikovaného fondu sociálního podnikání ověřené auditorem. Výroční zpráva se vypracovává v souladu se stávajícími standardy finančního výkaznictví a podmínkami dohodnutými mezi správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a investory. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání ji na požádání poskytnou investorům. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání se mohou s investory dohodnout na vzájemném poskytování dalších informací.
2. Výroční zpráva musí obsahovat alespoň:
a)
je-li to vhodné, podrobné informace o celkových sociálních výsledcích dosažených prostřednictvím investiční politiky a metodě použité k měření těchto výsledků;
b)
přehled případných zbavení se investic, k nimž došlo ve vztahu ke podnikům kvalifikovaným pro portfolio;
c)
popis toho, zda ke zbavení se investic ve vztahu k dalším aktivům kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, která nejsou investována do podniků kvalifikovaných pro portfolio, došlo na základě kritérií uvedených v čl. 14 odst. 1 písm. f);
d)
přehled činností, které správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání vykonal ve vztahu k podnikům kvalifikovaným pro portfolio, jak je uvedeno v čl. 14 odst. 1 písm. l);
e)
informace o povaze a účelu jiných investic, než jsou kvalifikované investice uvedené v čl. 5 odst. 1.
3. Audit kvalifikovaných fondů sociálního podnikání se provádí alespoň na ročním základě. Audit potvrdí, že peněžní prostředky a aktiva jsou drženy jménem fondu a že správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání zavedl a udržuje náležité záznamy a kontrolní mechanismy v souvislosti s využitím jakéhokoli pověření či oprávnění nakládat týkajících se peněžních prostředků a aktiv kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a jeho investorů.
4. Pokud je správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání povinen zveřejnit ve vztahu ke kvalifikovanému fondu sociálního podnikání výroční finanční zprávu v souladu s článkem 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu (10), mohou být informace uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku poskytnuty samostatně nebo jako dodatek k této výroční finanční zprávě.
Článek 14
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání svým investorům ve vztahu ke kvalifikovaným fondům sociálního podnikání, které spravují, předtím, než se tito investoři rozhodnou investovat, jasně a srozumitelně sdělí tyto informace:
a)
totožnost tohoto správce a případných dalších poskytovatelů služeb, s nimiž tento správce uzavřel smlouvu ve vztahu k jimi vykonávané správě, a popis jejich povinností;
b)
výši kapitálu, který má tento správce k dispozici, s podrobným vyjádřením, proč se tento správce domnívá, že je tento kapitál dostatečný k udržování odpovídajících lidských a technických zdrojů, které jsou nezbytné pro řádnou správu jeho kvalifikovaných fondů sociálního podnikání;
c)
popis investiční strategie a cílů kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, včetně popisu:
i)
typů podniků kvalifikovaných pro portfolio, do nichž hodlá investovat,
ii)
případných jiných kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, do nichž hodlá investovat,
iii)
typů podniků kvalifikovaných pro portfolio, do nichž hodlají investovat případné jiné kvalifikované fondy sociálního podnikání uvedené v bodě ii),
iv)
zamýšlených jiných než kvalifikovaných investic,
v)
technik, které hodlá využívat,
vi)
příslušných omezení pro investování;
d)
pozitivní sociální dopad, kterého má dosáhnout investiční politika kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, včetně tam, kde je to relevantní, přiměřené prognózy takových výsledků a informací o dosavadních výsledcích v této oblasti;
e)
metody, které mají být použity k měření sociálních dopadů;
f)
popis aktiv jiných než podniků kvalifikovaných pro portfolio a postupů a kritérií, které jsou používány pro výběr těchto aktiv, nejde-li o peníze nebo ekvivalenty peněz;
g)
popis rizikového profilu kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a případných rizik spojených s aktivy, do nichž může fond investovat, nebo technik investování, které může využívat;
h)
popis postupu pro oceňování kvalifikovaného fondu sociálního podnikání a metod oceňování aktiv včetně metod používaných k oceňování podniků kvalifikovaných pro portfolio;
i)
popis stanovení odměny správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání;
j)
popis všech příslušných nákladů a jejich maximální výše;
k)
dosavadní finanční výsledky kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, pokud jsou dostupné;
l)
služby podporující podnikatelskou činnost a další podpůrné činnosti, které správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání poskytuje nebo zajišťuje prostřednictvím třetím osob s cílem usnadnit rozvoj, růst nebo i běžnou činnost podniků kvalifikovaných pro portfolio, do nichž kvalifikovaný fond sociálního podnikání investuje, nebo pokud tyto služby či činnosti nejsou poskytovány, objasnění této skutečnosti;
m)
popis postupů, kterými může kvalifikovaný fond sociálního podnikání změnit investiční strategii nebo investiční politiku nebo obojí.
2. Všechny informace uvedené v odstavci 1 musí být nestranné a jasné a nesmějí být zavádějící. Musí být pravidelně aktualizovány a podle potřeby pravidelně přezkoumávány.
3. Pokud je kvalifikovaný fond sociálního podnikání povinen zveřejnit v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/71/ES ze dne 4. listopadu 2003 o prospektu, který má být zveřejněn při veřejné nabídce nebo přijetí cenných papírů k obchodování (11), nebo v souladu s vnitrostátním právem prospekt týkající se tohoto fondu, mohou být informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku poskytnuty samostatně nebo jako součást prospektu.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 26, jimiž se stanoví:
a)
obsah informací uvedených v odst. 1 písm. c) až f) a l) tohoto článku;
b)
jednotná prezentace informací uvedených v odst. 1 písm. c) až f) a l) tohoto článku s cílem zajistit co nejvyšší úroveň srovnatelnosti.
KAPITOLA III
DOHLED A SPRÁVNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 15
1. Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, kteří pro nabízení svých kvalifikovaných fondů sociálního podnikání hodlají používat označení „EuSEF“, informují o svém záměru příslušný orgán svého domovského členského státu a poskytnou tyto informace:
a)
totožnost osob, které skutečně vykonávají správu kvalifikovaných fondů sociálního podnikání;
b)
totožnost kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, jejichž podílové jednotky či akcie mají být nabízeny, a jejich investiční strategie;
c)
informace o opatřeních přijatých ke splnění požadavků kapitoly II;
d)
seznam členských států, v nichž správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání hodlá nabízet jednotlivé kvalifikované fondy sociálního podnikání;
e)
seznam členských států, v nichž správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání založil nebo hodlá založit kvalifikované fondy sociálního podnikání.
2. Příslušný orgán domovského členského státu zaregistruje správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání pouze tehdy, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
osoby, které skutečně vykonávají správu kvalifikovaných fondů sociálního podnikání, mají dostatečně dobrou pověst a dostatečné zkušenosti, a to i v souvislosti s investičními strategiemi, které daný správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání používá;
b)
informace požadované podle odstavce 1 jsou úplné;
c)
opatření oznámená podle odst. 1 písm. c) jsou s to zajistit splnění požadavků kapitoly II;
d)
ze seznamu poskytnutého podle odst. 1 písm. e) tohoto článku vyplývá, že všechny kvalifikované fondy sociálního podnikání jsou usazeny v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b) bodem iii).
3. Registrace podle tohoto článku platí pro celé území Unie a umožňuje správcům kvalifikovaných fondů sociálního podnikání nabízet kvalifikované fondy sociálního podnikání pod označením „EuSEF“ v celé Unii.
Článek 16
Správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání informují příslušný orgán domovského členského státu, pokud hodlají nabízet:
a)
nový kvalifikovaný fond sociálního podnikání, nebo
b)
stávající kvalifikovaný fond sociálního podnikání v členském státě, který není uveden na seznamu podle čl. 15 odst. 1 písm. d).
Článek 17
1. Registraci správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, doplnění nového kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, doplnění nového místa usazení kvalifikovaného fondu sociálního podnikání nebo doplnění nového členského státu, v němž správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání hodlá nabízet kvalifikované fondy sociálního podnikání, okamžitě po jejich provedení oznámí příslušný orgán domovského členského státu členským státům označeným v souladu s čl. 15 odst. 1 písm. d) a orgánu pro cenné papíry a trhy.
2. Hostitelské členské státy označené v souladu s čl. 15 odst. 1 písm. d) nesmějí pro správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání registrovaného v souladu s článkem 15 stanovit žádné požadavky ani správní postupy v souvislosti s nabízením kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, ani toto nabízení nesmí podmínit získáním souhlasu před jeho zahájením.
3. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje orgán pro cenné papíry a trhy návrh prováděcích technických norem, kterými se stanoví formát oznámení podle tohoto článku.
4. Orgán pro cenné papíry a trhy předloží tento návrh prováděcích technických norem Komisi do 16. února 2014.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v odstavci 3 postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 18
Orgán pro cenné papíry a trhy vede centrální databázi, která je veřejně přístupná na internetu a která obsahuje údaje o všech správcích kvalifikovaných fondů sociálního podnikání registrovaných v souladu s článkem 15 a o kvalifikovaných fondech sociálního podnikání, které tito správci nabízejí, jakož i o zemích, v nichž jsou tyto fondy nabízeny.
Článek 19
1. Příslušný orgán domovského členského státu vykonává dohled nad dodržováním požadavků stanovených v tomto nařízení.
2. Má-li příslušný orgán hostitelského členského státu zjevné a prokazatelné důvody se domnívat, že správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání na jeho území porušuje toto nařízení, neprodleně o tom informuje příslušný orgán domovského členského státu. Příslušný orgán domovského členského státu přijme vhodná opatření.
3. Pokud správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání svým jednáním nadále zjevně porušuje toto nařízení navzdory opatřením přijatým příslušným orgánem domovského členského státu nebo kvůli tomu, že tento orgán v přiměřené lhůtě žádná opatření nepřijal, může příslušný orgán hostitelského členského státu poté, co informuje příslušný orgán domovského členského státu, přijmout veškerá vhodná opatření na ochranu investorů, včetně toho, že dotčenému správci kvalifikovaného fondu sociálního podnikání zakáže dále nabízet jeho kvalifikované fondy sociálního podnikání na území hostitelského členského státu.
Článek 20
Příslušné orgány mají v souladu s vnitrostátním právem veškeré dohledové a vyšetřovací pravomoci, které jsou nezbytné pro plnění jejich úkolů. Mají zejména pravomoc:
a)
vyžádat si přístup k jakémukoli dokumentu v jakékoli formě a obdržet či pořídit si jeho kopii;
b)
vyžádat si od správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání bezodkladné poskytnutí informací;
c)
vyžádat si od kterékoli osoby informace týkající se činností správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání nebo činností kvalifikovaného fondu sociálního podnikání;
d)
provádět kontroly na místě s předchozím ohlášením nebo bez něj;
e)
přijmout vhodná opatření k zajištění toho, aby správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání i nadále dodržoval toto nařízení;
f)
nařídit správci kvalifikovaného fondu sociálního podnikání, aby dodržoval toto nařízení a upustil od opakování jakéhokoli jednání, které může představovat porušení tohoto nařízení.
Článek 21
1. Členské státy stanoví pravidla pro ukládání správních opatření sankcí a jiných opatření za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k jejich uplatňování. Stanovené správní sankce a jiná opatření musí být účinné, přiměřené a odrazující.
2. Do 16. května 2015 členské státy oznámí pravidla uvedená v odstavci 1 Komisi a orgánu pro cenné papíry a trhy. Bezodkladně oznámí Komisi a orgánu pro cenné papíry a trhy jakékoli jejich následné změny.
Článek 22
1. Příslušný orgán domovského členského státu přijme při dodržení zásady proporcionality vhodná opatření uvedená v odstavci 2, pokud správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání:
a)
v rozporu s článkem 5 neplní požadavky na složení portfolia;
b)
v rozporu s článkem 6 nabízí podílové jednotky a akcie kvalifikovaného fondu sociálního podnikání jiným než kvalifikovaným investorům;
c)
používá označení „EuSEF“, aniž je registrován v souladu s článkem 15;
d)
používá označení „EuSEF“ pro nabízení fondů, které nejsou usazeny v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b) bodem iii);
e)
v rozporu s článkem 15 byl registrován na základě nepravdivých prohlášení nebo jakýmikoli jinými protiprávními prostředky;
f)
v rozporu s čl. 7 písm. a) při výkonu svých činností nejedná čestně, poctivě nebo s patřičnou dovedností, péčí či opatrností;
g)
v rozporu s čl. 7 písm. b) neuplatňuje vhodné zásady a postupy k zabránění nekalým praktikám;
h)
opakovaně neplní požadavky podle článku 13 týkající se výroční zprávy;
i)
opakovaně neplní povinnost informovat investory v souladu s článkem 14.
2. V případech uvedených v odstavci 1 příslušný orgán domovského členského státu, je-li to vhodné:
a)
přijme opatření k zajištění toho, aby dotčený správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání dodržoval články 5 a 6, čl. 7 písm. a) a b) a články 13, 14 a 15;
b)
zakáže používat označení „EuSEF“ a zruší registraci správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání.
3. Příslušný orgán domovského členského státu bezodkladně informuje příslušné orgány hostitelských členských států podle čl. 15 odst. 1 písm. d) a orgány pro cenné papíry a trhy o zrušení registrace správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání podle odst. 2 písm. b) tohoto článku.
4. Právo nabízet jeden nebo více kvalifikovaných fondů sociálního podnikání pod označením „EuSEF“ zaniká okamžitě ke dni rozhodnutí příslušného orgánu podle odst. 2 písm. b).
Článek 23
1. Příslušné orgány a orgán pro cenné papíry a trhy navzájem spolupracují za účelem plnění svých úkolů podle tohoto nařízení v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010.
2. Příslušné orgány a orgán pro cenné papíry a trhy si vyměňují veškeré informace a dokumentaci potřebné k plnění jejich úkolů podle tohoto nařízení v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010, zejména k rozpoznání a nápravě porušení tohoto nařízení.
Článek 24
1. Všechny osoby, které pracují nebo pracovaly pro příslušné orgány nebo pro orgán pro cenné papíry a trhy, jakož i auditoři a odborníci pověření příslušnými orgány nebo orgánem pro cenné papíry a trhy jsou povinni zachovávat mlčenlivosti. Žádnou důvěrnou informaci, kterou tyto osoby získají při výkonu svých povinností, nesmějí sdělit žádné jiné osobě nebo orgánu jinak než v souhrnné nebo úhrnné podobě tak, aby nebylo možno identifikovat jednotlivé správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a kvalifikované fondy sociálního podnikání, aniž jsou dotčeny případy upravené trestním právem a řízením podle tohoto nařízení.
2. Příslušným orgánům členských států nebo orgánu pro cenné papíry a trhy není bráněno ve výměně informací v souladu s tímto nařízením nebo dalšími unijními právními předpisy, které se vztahují na správce kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a na kvalifikované fondy sociálního podnikání.
3. V případě, že příslušné orgány a orgán pro cenné papíry a trhy získají důvěrné informace v souladu s odstavcem 1, mohou je použít pouze při plnění svých úkolů a pro účely správních a soudních řízení.
Článek 25
V případě sporu mezi příslušnými orgány členských států ohledně posouzení, jednání či opomenutí jednoho z příslušných orgánů v oblastech, v nichž toto nařízení vyžaduje spolupráci nebo koordinaci mezi příslušnými orgány více členských států, mohou příslušné orgány předložit věc orgánu pro cenné papíry a trhy, který může jednat na základě pravomocí, jež mu svěřuje článek 19 nařízení (EU) č. 1095/2010, pokud se spor netýká čl. 3 odst. 1 písm. b) bodu i) nebo písm. d) bodu i) tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 26
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je Komisi svěřena za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 2, čl. 9 odst. 5, čl. 10 odst. 2 a čl. 14 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu čtyř let od 15. května 2013. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto čtyřletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 2, čl. 9 odst. 5, čl. 10 odst. 2 a čl. 14 odst. 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 2, čl. 9 odst. 5, čl. 10 odst. 2 nebo čl. 14 odst. 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím uvedené lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
Článek 27
1. Komise toto nařízení přezkoumá v souladu s odstavcem 2. Tento přezkum bude zahrnovat obecný průzkum fungování pravidel stanovených tímto nařízením a zkušeností získaných při jejich uplatňování, včetně:
a)
rozsahu používání označení „EuSEF“ správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v různých členských státech, ať již vnitrostátně, nebo přeshraničně;
b)
zeměpisného a odvětvového rozložení investic uskutečněných kvalifikovanými fondy sociálního podnikání;
c)
přiměřenosti požadavků na informace podle článku 14, zejména zda tyto informace stačí k tomu, aby investoři mohli o investici informovaně rozhodnout;
d)
využívání různých kvalifikovaných investic kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a dopadu, který to mělo na rozvoj sociálních podniků v Unii;
e)
vhodnosti zavedení evropského označení „sociální podnik“;
f)
možnosti, aby sociální fondy usazené ve třetí zemí mohly používat označení „EuSEF“, přičemž se zohlední zkušenosti získané při uplatňování doporučení Komise ohledně opatření, která mají třetí země povzbudit, aby uplatňovaly minimální standardy řádné správy v oblasti daní;
g)
praktického používání kritérií pro určení podniků kvalifikovaných pro portfolio a dopadu, který to mělo na rozvoj sociálních podniků v Unii a na jejich pozitivní sociální dopad;
h)
analýzy postupů používaných správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání k měření pozitivních sociálních dopadů vytvářených podniky kvalifikovanými pro portfolio v souladu s článkem 10 a hodnocení toho, zda lze na úrovni Unie zavést harmonizované normy pro měření sociálního dopadu způsobem, který je v souladu se sociální politikou Unie;
i)
možnosti rozšířit nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání i na neprofesionální investory;
j)
vhodnosti zahrnutí kvalifikovaných fondů sociálního podnikání mezi aktiva, do nichž lze investovat, podle směrnice 2009/65/ES;
k)
vhodnosti doplnění tohoto nařízení o režim pro depozitáře;
l)
zkoumání možných daňových překážek pro fondy sociálního podnikání a posouzení možných daňových pobídek, jež by měly v Unii podpořit sociální podnikání;
m)
posouzení veškerých překážek, které mohly bránit v investování do fondů používajících označení „EuSEF“, včetně dopadu na institucionální investory, na něž se vztahuje jiné obezřetnostní právo Unie.
2. Přezkum podle odstavce 1 se provede:
a)
do 22. července 2017, pokud jde o písmena a) až e) a g) až m), a
b)
do 22. července 2015, pokud jde o písmeno f).
3. Po přezkumu uvedeném v odstavci 1 a po konzultaci s orgánem pro cenné papíry a trhy předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, k níž bude podle potřeby přiložen legislativní návrh.
Článek 28
1. Do 22. července 2017 Komise zahájí přezkum vzájemného působení tohoto nařízením a jiných pravidel pro subjekty kolektivního investování a jejich správce, zejména pravidel stanovených směrnicí 2011/61/EU. Tento přezkum se bude zabývat oblastí působnosti tohoto nařízení. V jeho rámci budou shromážděny údaje pro posouzení toho, zda je nezbytné oblast působnosti tohoto nařízení rozšířit tak, aby se správci fondů sociálního podnikání, u nichž celková aktiva spravovaných aktiv překračuje hodnotu stanovenou v čl. 2 odst. 1, mohli stát správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v souladu s tímto nařízením.
2. Po přezkumu uvedeném v odstavci 1 a po konzultaci s orgánem pro cenné papíry a trhy předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, k níž bude podle potřeby připojen legislativní návrh.
Článek 29
Tato nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 22. července 2013, s výjimkou čl. 3 odst. 2, čl. 9 odst. 5, čl. 10 odst. 2 a čl. 14 odst. 4, které se použijí ode dne 15. května 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Štrasburku dne 17. dubna 2013.
UREDBA (EU) št. 346/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 17. aprila 2013
o evropskih skladih za socialno podjetništvo
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Ker vlagatelji poskušajo izpolniti tudi socialne cilje in si ne prizadevajo zgolj za doseganje finančnega donosa, se v Uniji vse bolj razvija trg socialnega vlaganja, ki ga sestavljajo tudi investicijski skladi, ki vlagajo v socialna podjetja. Taki investicijski skladi zagotavljajo finančna sredstva socialnim podjetjem, ki so dejavnik socialnih sprememb, saj ponujajo inovativne rešitve za socialne težave, pomagajo na primer pri odpravljanju socialnih posledic finančne krize, in pomembno prispevajo k doseganju ciljev Strategije Evropa 2020, kakor so določeni v sporočilu Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“.
(2)
Ta uredba je del pobude za socialno podjetništvo, ki jo je vzpostavila Komisija v svojem sporočilu z dne 25. oktobra 2011 z naslovom „Pobuda za socialno podjetništvo - ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij“.
(3)
Določiti je treba skupni okvir pravil v zvezi z uporabo oznake „EuSEF“ za kvalificirane sklade za socialno podjetništvo, zlasti sestavo portfelja skladov, ki delujejo pod to oznako, njihove upravičene naložbene cilje, naložbena orodja, ki jih lahko uporabljajo, in kategorije vlagateljev, ki so upravičeni do vlaganja vanje, z enotnimi pravili v Uniji. Brez takšnega skupnega okvira obstaja tveganje, da države članice sprejemajo različne ukrepe na nacionalni ravni, kar bi neposredno negativno vplivalo na pravilno delovanje notranjega trga in ga oviralo, saj bi za sklade, ki želijo delovati v celotni Uniji, v različnih državah članicah veljala različna pravila. Poleg tega bi lahko različne zahteve glede kakovosti sestave portfelja, naložbenih ciljev in upravičenih vlagateljev povzročile različne stopnje varstva vlagateljev ter ustvarile nejasnost v zvezi z naložbenim predlogom, povezanim s kvalificiranimi skladi za socialno podjetništvo. Vlagatelji bi morali imeti tudi možnost primerjati naložbene predloge različnih kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo. Odpraviti je treba bistvene ovire za čezmejno zbiranje sredstev prek kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo in preprečiti izkrivljanje konkurence med temi skladi ter preprečiti, da bi v prihodnosti nastale podobne ovire pri trgovanju in bistvena izkrivljanja konkurence. Zato je ustrezna pravna podlaga za to uredbo člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), kot se razlaga v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije.
(4)
Sprejeti je treba uredbo, ki bo določila enotna pravila za kvalificirane sklade za socialno podjetništvo in naložila ustrezne obveznosti njihovim upraviteljem v vseh državah članicah, ki želijo zbirati kapital v celotni Uniji v okviru oznake „EuSEF“. S temi zahtevami bi bilo treba zagotoviti zaupanje vlagateljev, ki želijo vlagati v take sklade. Ta uredba se ne bi smela uporabljati za obstoječe nacionalne ureditve, ki omogočajo naložbe v socialno podjetništvo in za katere se ne uporablja oznaka „EuSEF“.
(5)
Z opredelitvijo zahtev glede kakovosti pri uporabi oznake „EuSEF“ v obliki uredbe se zagotovi, da se te zahteve neposredno uporabljajo za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki zbirajo sredstva z uporabo te oznake. To prav tako zagotavlja enotne pogoje za uporabo te oznake s tem, da se prepreči obstoj različnih nacionalnih zahtev, ki so posledica prenosa direktive. Upravitelji kolektivnih naložbenih podjemov, ki uporabljajo oznako, bi morali upoštevati enaka pravila v celotni Uniji, kar bo tudi povečalo zaupanje vlagateljev. S to uredbo se zmanjšuje regulativna zapletenost in stroški upraviteljev za ravnanje v skladu s pogosto različnimi nacionalnimi pravili, ki urejajo take sklade, zlasti za upravitelje, ki želijo kapital zbirati čezmejno. Prav tako prispeva k odpravi izkrivljanja konkurence.
(6)
Obstajati bi morala možnost notranjega ali zunanjega upravljanja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo. Pri notranjem upravljanju kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo je sklad tudi upravitelj in bi moral zato izpolnjevati vse zadevne zahteve za upravitelje po tej uredbi in biti registriran v skladu s to uredbo. Vendar kvalificiranemu skladu za socialno podjetništvo z notranjim upravljanjem ne bi smelo biti dovoljeno, da deluje kot zunanji upravitelj drugih kolektivnih naložbenih podjemov ali podjemov za kolektivne naložbe v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP).
(7)
Za pojasnitev odnosa med to uredbo in drugimi pravili za kolektivne naložbene podjeme in njihove upravitelje je treba določiti, da se ta uredba uporablja le za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki niso KNPVP iz področja uporabe Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (4), ki so bili ustanovljeni v Uniji in so registrirani pri pristojnem organu v matični državi članici v skladu z Direktivo 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov (5), če ti upravitelji upravljajo portfelje kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo. Vendar bi morali zunanjim upraviteljem kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, ki so registrirani v skladu s to uredbo, dovoliti tudi upravljanje KNPVP, če za to pridobijo dovoljenje v skladu z Direktivo 2009/65/ES.
(8)
Poleg tega se ta uredba uporablja le za upravitelje tistih kolektivnih naložbenih podjemov, katerih upravljana sredstva skupaj ne presegajo praga iz točke (b) člena 3(2) Direktive 2011/61/EU. Za namene te uredbe se prag izračuna na enak način kot prag iz točke (b) člena 3(2) Direktive 2011/61/EU.
(9)
Vendar pa bi morali imeti upravitelji, registrirani v skladu s to uredbo in katerih skupna upravljana sredstva naknadno presežejo prag iz točke (b) člena 3(2) Direktive 2011/61/EU ter zato potrebujejo dovoljenje pristojnih organov matične države članice v skladu s členom 6 navedene direktive, možnost še naprej uporabljati oznako „EuSEF“ v zvezi s trženjem kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo v Uniji, pod pogojem, da izpolnjujejo zahteve iz navedene direktive in v zvezi s kvalificiranimi skladi za socialno podjetništvo še naprej ves čas izpolnjujejo določene zahteve za uporabo oznake „EuSEF“ iz te uredbe. To velja tako za obstoječe kvalificirane sklade za socialno podjetništvo, kot za tiste, ki so ustanovljeni po prekoračitvi praga.
(10)
Kadar upravitelji kolektivnih naložbenih podjemov ne želijo uporabljati oznake „EuSEF“, se ta uredba ne uporablja. V teh primerih se morala še naprej uporabljati veljavna nacionalna pravila in splošna pravila Unije.
(11)
Ta uredba bi morala določiti enotna pravila o značilnostih kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, zlasti o kvalificiranih portfeljskih podjetjih, v katera bo dovoljeno vlaganje kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, in naložbenih instrumentih, ki bodo uporabljeni. To je potrebno za jasno razmejitev med kvalificiranim skladom za socialno podjetništvo in alternativnimi naložbenimi skladi, ki uporabljajo druge, manj specializirane naložbene strategije, na primer odkupe, ki jih ta uredba ne želi spodbujati.
(12)
Za zagotavljanje potrebne jasnosti in zanesljivosti bi bilo treba s to uredbo določiti tudi enotna merila za opredelitev socialnih podjetij kot kvalificiranih portfeljskih podjetij. Socialno podjetje bi moralo biti opredeljeno kot izvajalec dejavnosti v socialni ekonomiji, katerega glavni cilj je doseganje socialnega učinka, ne pa ustvarjanje dobička za lastnike in delničarje. Deluje z zagotavljanjem izdelkov in storitev za trg, svoje dobičke pa uporablja pretežno za doseganje socialnih ciljev. Upravlja se odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem zaposlenih, potrošnikov in zainteresiranih strani, na katere vplivajo njegove komercialne dejavnosti.
(13)
Ker je glavni cilj socialnih podjetij doseganje pozitivnega socialnega učinka in ne povečevanje dobička, bi morala ta uredba spodbujati samo kvalificirana portfeljska podjetja, ki se osredotočajo na doseganje pozitivnega socialnega učinka, ki ga je mogoče izmeriti. Izmerljiv in pozitiven socialni učinek bi lahko vključeval zagotavljanje storitev za priseljence, ki bi bili sicer izključeni, ali ponovno vključevanje marginaliziranih skupin na trg dela z zagotavljanjem zaposlitve, usposabljanja ali druge pomoči. Socialna podjetja uporabljajo svoj dobiček za doseganje svojega glavnega socialnega cilja ter se upravljajo odgovorno in pregledno. Kadar kvalificirano portfeljsko podjetje izjemoma želi dobiček razdeliti med svoje delničarje in lastnike, bi moralo imeti vnaprej določene postopke in pravila za razdelitev dobička. Ta pravila bi morala določati, da taka razdelitev dobička ne ogroža glavnega socialnega cilja kvalificiranega socialnega portfeljskega podjetja.
(14)
Socialna podjetja zajemajo zelo različna podjetja, imajo različne pravne oblike in zagotavljajo socialne storitve ali izdelke občutljivim, marginaliziranim, prikrajšanim ali izključenim osebam. Take storitve vključujejo dostop do stanovanja, zdravstvene oskrbe, pomoči za starejše osebe ali invalide, otroškega varstva, zaposlitve in usposabljanja ter obvladovanje odvisnosti. Socialna podjetja vključujejo tudi podjetja, ki pri proizvodnji izdelkov ali storitev upoštevajo socialni cilj, pri čemer pa lahko njihove dejavnosti obsegajo tudi nesocialne izdelke ali storitve. Te dejavnosti zajemajo socialno in poklicno vključenost z zagotavljanjem dostopa do zaposlitve za osebe, ki so prikrajšane zlasti zaradi nezadostnih kvalifikacij ali socialnih ali poklicnih težav, zaradi katerih so izključene in marginalizirane. Te dejavnosti lahko obsegajo tudi varstvo okolja s socialnim učinkom, na primer z odpravljanjem onesnaževanja, recikliranjem in obnovljivimi viri energije.
(15)
V skladu s ciljem natančne opredelitve kolektivnih naložbenih podjemov, ki bodo zajeti s to uredbo, ter da se zagotovi osredotočenje na zagotavljanje kapitala socialnim podjetjem, bi morali kot kvalificirani skladi za socialno podjetništvo veljati skladi, ki nameravajo vsaj 70 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic vložiti v taka podjetja. Kvalificiranim skladom za socialno podjetništvo ne bi smelo biti dovoljeno, da več kot 30 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic vložijo v sredstva, ki niso kvalificirane naložbe. To pomeni, da bi bilo treba v življenjski dobi kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo 70 % prag rezervirati za kvalificirane naložbe, 30 % prag pa bi moral biti zgornja meja za nekvalificirane naložbe. Ta praga bi bilo treba izračunati na podlagi zneskov, ki jih je mogoče vložiti po odbitku vseh ustreznih stroškov, ter deležev v denarnih sredstvih in njihovih ustreznikih. Ta uredba bi morala določati podrobnosti, potrebne za izračun pragov.
(16)
Namen te uredbe je spodbuditi rast socialnih podjetij v Uniji. Naložbe v kvalificirana portfeljska podjetja s sedežem v tretjih državah lahko kvalificiranim skladom za socialno podjetništvo prinesejo več kapitala ter s tem koristijo socialnim podjetjem v Uniji. Vendar ta uredba v nobenem primeru ne bi smela koristiti naložbam v portfeljska podjetja, ustanovljena v tretjih državah, za katere je značilno pomanjkanje ustreznih dogovorov o sodelovanju med pristojnimi organi matične države članice upravitelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo in z vsako drugo državo članico, v katerih so enote ali deleži kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo namenjeni trženju, ali pomanjkanje učinkovite izmenjave informacij pri davčnih zadevah.
(17)
Kvalificiran sklad za socialno podjetništvo bi moral najprej biti ustanovljen v Uniji, da bi lahko uporabljal oznako „EuSEF“, kot jo določa ta uredba. Komisija bi morala v dveh letih od datuma začetka uporabe te uredbe pregledati omejitev uporabe oznake „EuSEF“ za sklade, ustanovljene v Uniji, ob upoštevanju izkušenj pri uporabi priporočila Komisije glede ukrepov, namenjenih spodbujanju tretjih držav k uporabi minimalnih standardov dobrega upravljanja pri davčnih zadevah.
(18)
Upravitelji skladov za socialno podjetništvo bi morali biti sposobni med življenjsko dobo sklada privabljati dodatne kapitalske zaveze. Take dodatne kapitalske zaveze med življenjsko dobo kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo bi bilo treba upoštevati pri razmisleku o naslednji naložbi v sredstva, ki niso kvalificirana. Dodatne kapitalske zaveze bi morale biti dovoljene v skladu z merili in pod pogoji iz pravil upravljanja ali ustanovnega akta kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo.
(19)
Ob upoštevanju specifičnih potreb socialnih podjetij po financiranju je treba doseči jasnost v zvezi z vrstami instrumentov, ki bi jih moral kvalificirani sklad za socialno podjetništvo uporabljati za tako financiranje. Zato ta uredba določa enotna pravila o upravičenih instrumentih, ki jih kvalificirani sklad za socialno podjetništvo uporablja pri vlaganjih in ki zajemajo lastniške in navidezne lastniške instrumente, dolžniške instrumente, kot so zadolžnice in potrdila o vlogah, naložbe v druge kvalificirane sklade za socialno podjetništvo, zavarovana ali nezavarovana posojila in nepovratna sredstva. Da bi preprečili zmanjšanje vrednosti naložb v kvalificirana portfeljska podjetja, bi morale biti kvalificiranemu skladu za socialno podjetništvo dovoljene le naložbe v druge kvalificirane sklade za socialno podjetništvo, kadar ti drugi kvalificirani skladi za socialno podjetništvo niso sami vložili več kot 10 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic v druge kvalificirane sklade za socialno podjetništvo.
(20)
Osrednja dejavnost kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo je zagotavljanje sredstev socialnim podjetjem z neposrednimi naložbami. Kvalificirani skladi za socialno podjetništvo ne bi smeli niti sodelovati v sistemsko pomembnih bančnih dejavnostih zunaj običajnega bonitetnega zakonodajnega okvira (tako imenovano „bančništvo v senci“) niti uporabljati običajnih strategij zasebnega kapitala, kot so odkupi z vzvodom.
(21)
Za ohranjanje potrebne prožnosti v svojem naložbenem portfelju bi moralo biti kvalificiranim skladom za socialno podjetništvo omogočeno, da vlagajo v sredstva, ki niso kvalificirane naložbe, če te naložbe ne presegajo 30-odstotnega praga za nekvalificirane naložbe. Deleži v denarnih sredstvih in njihovih ustreznikih se pri izračunu te meje ne bi smeli upoštevati, saj se ti deleži ne obravnavajo kot naložbe. Kvalificirani skladi za socialno podjetništvo bi morali vlagati s skladu s svojo strategijo etičnih naložb, tako na primer ne bi smeli vlagati v orožno industrijo, kjer lahko pride do kršitev človekovih pravic ali do odlaganja elektronskih odpadkov.
(22)
Za zagotovitev, da bo oznaka „EuSEF“ zanesljiva in lahko prepoznavna za vlagatelje v celotni Uniji, bi morali uporabo oznake „EuSEF“ pri trženju kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo po Uniji dovoliti le upraviteljem kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, ki izpolnjujejo enotna merila kakovosti iz te uredbe.
(23)
Za zagotovitev ločenega in prepoznavnega profila kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, ki ustreza njihovemu namenu, bi bilo treba določiti enotna pravila o sestavi portfelja in naložbenih tehnikah, ki so dovoljene za take sklade.
(24)
Za zagotovitev, da kvalificirani skladi za socialno podjetništvo ne prispevajo k razvoju sistemskih tveganj ter da se taki skladi s svojimi naložbenimi dejavnostmi osredotočajo na podpiranje kvalificiranih portfeljskih podjetij, uporaba finančnih vzvodov na ravni sklada ne bi smela biti dovoljena. Upraviteljem kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo bi moralo biti dovoljeno, da najemajo posojila ali izdajajo zadolžnice ali jamstva na ravni kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo le, če so taka posojila, zadolžnice ali jamstva krita z neporabljenim kapitalom na vpoklic in tako ne povečujejo izpostavljenosti sklada prek ravni njegovega kapitala na vpoklic. Gotovinska predplačila vlagateljev kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo, ki so v celoti krita s kapitalskimi obveznostmi teh vlagateljev, ne povečajo izpostavljenosti tega sklada in bi zato morala biti dovoljena. Prav tako bi morala biti dovoljena kratkoročna posojila, s katerimi bi sklad lahko pokril izredne potrebe po likvidnosti, ki se lahko pojavijo v obdobju od vlagateljevega poziva za kapital na vpoklic do dejanskega prejetja kapitala na njegove račune, pod pogojem, da znesek takega posojila ne preseže skladovega neporabljenega kapitala na vpoklic.
(25)
Za zagotovitev, da se kvalificirani skladi za socialno podjetništvo tržijo le vlagateljem z izkušnjami, znanjem in strokovnim znanjem, ki lahko sami odločajo o svojih naložbah in ustrezno ocenijo tveganja teh skladov, in za ohranitev zaupanja vlagateljev v kvalificirane sklade za socialno podjetništvo, bi bilo treba določiti nekatera posebna varovala. Zato bi bilo treba kvalificirane sklade za socialno podjetništvo tržiti le vlagateljem, ki so profesionalne stranke ali se lahko štejejo za profesionalne stranke v skladu z Direktivo 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (6). Vendar je za zagotavljanje dovolj širokega nabora vlagateljev za naložbe v kvalificirane sklade za socialno podjetništvo zaželeno tudi, da imajo dostop do kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo določeni drugi vlagatelji, vključno s premožnimi posamezniki. Za te druge vlagatelje bi bilo treba določiti posebna varovala, da se zagotovi trženje kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo samo vlagateljem z ustreznim profilom za izvajanje takih naložb. Ta varovala izključujejo trženje z uporabo rednih varčevalnih shem. Poleg tega bi bilo treba vodstvenim delavcem, direktorjem ali zaposlenim, ki so vključeni v upravljanje upravitelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo, omogočiti naložbe v kvalificirane sklade za socialno podjetništvo, ki jih upravljajo, saj imajo ti posamezniki zadostno znanje, da lahko sodelujejo pri takih naložbah.
(26)
Za zagotovitev, da oznako „EuSEF“ uporabljajo samo upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, ki izpolnjujejo enotna merila kakovosti glede ravnanja na trgu, bi morala obstajati pravila o poslovanju in razmerju teh upraviteljev z njihovimi vlagatelji. Iz istega razloga bi bilo treba določiti enotne pogoje glede obravnave nasprotij interesov takih upraviteljev. Ta pravila in pogoji bi morali določati tudi, da ima upravitelj urejene potrebne organizacijske in administrativne ureditve za zagotavljanje ustreznega obravnavanja nasprotja interesov.
(27)
Kadar namerava upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo prenesti naloge na tretjo osebo, tak prenos ne bi smel vplivati na odgovornost upravitelja do kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo in njegovih vlagateljev. Poleg tega upravitelj nalog na tretjo osebo ne bi smel prenesti v tolikšni meri, da ga dejansko ne bi bilo mogoče več obravnavati kot upravitelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo in ima samo še vlogo „poštnega nabiralnika“. Upravitelj bi moral biti še naprej odgovoren za ustrezno izvajanje prenesenih nalog in neprestano izpolnjevanje te uredbe. Prenos nalog ne bi smel ogroziti učinkovitosti nadzora nad upraviteljem, zlasti pa upravitelju ne bi smel preprečiti delovanja v interesu njegovih vlagateljev oziroma takega upravljanja sklada.
(28)
Ustvarjanje pozitivnih socialnih učinkov poleg ustvarjanja finančnega donosa za vlagatelje je ključna značilnost naložbenih skladov za socialna podjetja, zaradi katere se razlikujejo od drugih vrst naložbenih skladov. Ta uredba bi morala zato vsebovati zahtevo, da upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo vzpostavi postopke za merjenje pozitivnih socialnih učinkov, ki se bodo dosegli z naložbami v kvalificirana portfeljska podjetja.
(29)
Trenutno skladi za socialne rezultate ali učinke ponavadi ocenjujejo in zbirajo informacije o tem, do kakšne mere socialna podjetja dosegajo zastavljene rezultate ali učinke. Obstaja široka paleta različnih vrst socialnih rezultatov ali učinkov, ki si jih socialna podjetja morda zastavljajo. Pri tem so se razvili različni načini opredelitve in merjenja socialnih rezultatov ali učinkov. Tako lahko na primer podjetje, ki želi zaposliti prikrajšane osebe, poroča o številu tako zaposlenih oseb, ki sicer ne bi bile zaposlene, podjetje, ki želi izboljšati ponovno vključitev zapornikov, pa lahko svojo storilnost oceni s stopnjami povratništva. Skladi pomagajo socialnim podjetjem pri pripravi in zagotavljanju informacij o njihovih ciljih in dosežkih in jih zbira za vlagatelje. Medtem ko so informacije o socialnih rezultatih in učinkih zelo pomembne za vlagatelje, je težko primerjati med različnimi socialnimi podjetji in različnimi skladi, tako zaradi razlik v zastavljenih socialnih rezultatih ali učinkih, kot tudi zaradi raznolikosti pristopov. Da bi se dolgoročno spodbudila večja usklajenost in primerljivost takih informacij in večja učinkovitost postopkov pridobivanja informacij, bi bilo treba na tem področju oblikovati delegirane akte. Taki delegirani akti bi morali zagotavljati tudi več jasnosti za nadzornike, kvalificirane sklade za socialno podjetništvo in socialna podjetja.
(30)
Za zagotovitev integritete oznake „EuSEF“ bi bilo treba določiti merila kakovosti v zvezi z organizacijo upravitelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo. Zato bi bilo treba določiti enotne in sorazmerne zahteve zaradi potrebe po vzdrževanju ustreznih tehničnih in človeških virov.
(31)
Za zagotovitev ustreznega upravljanja kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo in da bi njihovi upravitelji lahko krili morebitna tveganja, ki izhajajo iz njihovih dejavnosti, bi bilo treba določiti enotne in sorazmerne zahteve za upravitelje kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, da ohranijo zadostna lastna sredstva. Znesek takih lastnih sredstev bi moral zadostovati za zagotavljanje neprekinjenega in ustreznega upravljanja kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo.
(32)
Zaradi varstva vlagateljev je treba zagotoviti ustrezno vrednotenje sredstev kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo. Zato bi morala pravila upravljanja ali ustanovni akti kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo vsebovati določbe o vrednotenju sredstev. S tem bi bilo treba zagotoviti integriteto in preglednost vrednotenja.
(33)
Za zagotovitev, da upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, ki uporabljajo oznako „EuSEF“, v zadostni meri poročajo o svojih dejavnostih, bi bilo treba vzpostaviti enotna pravila o letnih poročilih.
(34)
Čeprav ta uredba vsebuje zaščitne ukrepe za zagotovitev ustrezne uporabe skladov, bi morali nadzorni organi zagotavljati, da se te zaščitne ukrepe spoštuje.
(35)
Za zagotovitev, da vlagatelji verjamejo v integriteto oznake „EuSEF“, lahko oznako uporabljajo samo upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo s popolnoma pregledno naložbeno politiko in naložbenimi cilji. Zato bi bilo treba določiti enotna pravila o zahtevah po razkritju, ki so obvezna za upravitelje v zvezi z njihovimi vlagatelji. Ta pravila bi morala vključevati tiste elemente, ki so specifični za naložbe v socialna podjetja, da se lahko doseže večja usklajenost in primerljivost takih informacij. To vključuje informacije o merilih in postopkih, ki se uporabljajo za izbor posameznih kvalificiranih portfeljskih podjetij kot naložbenih ciljev. To vključuje tudi informacije o pozitivnem socialnem učinku, ki bo dosežen z naložbeno politiko, ter načine spremljanja in ocenjevanja učinka. Za zagotovitev potrebne gotovosti in zaupanja vlagateljev v take naložbe to vključuje tudi informacije o sredstvih kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo, ki niso vložena v kvalificirana portfeljska podjetja, ter način njihovega izbora.
(36)
Za zagotovitev učinkovitega nadzora enotnih zahtev iz te uredbe bi moral pristojni organ matične države članice nadzorovati skladnost upravitelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo z enotnimi zahtevami, določenimi v tej uredbi. V ta namen bi morali upravitelji, ki nameravajo svoje sklade tržiti pod oznako „EuSEF“, o tej nameri obvestiti pristojni organ svoje matične države članice. Pristojni organ bi moral registrirati upravitelja, če so zagotovljene vse potrebne informacije in vzpostavljene ustrezne ureditve za skladnost z zahtevami te uredbe. Taka registracija bi morala veljati v celotni Uniji.
(37)
Da bi omogočili učinkovito čezmejno trženje kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo, bi bilo treba registracijo upravitelja izvesti čim hitreje.
(38)
Za zagotovitev učinkovitega nadzora skladnosti z enotnimi merili, določenimi v tej uredbi, bi bilo treba določiti pravila o okoliščinah, v katerih je treba posodobiti informacije, ki se zagotovijo pristojnemu organu v matični državi članici.
(39)
Za učinkovit nadzor zahtev, določenih v tej uredbi, bi bilo treba določiti tudi postopek za čezmejna obvestila med pristojnimi nadzornimi organi, ki se sproži z registracijo upravitelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo v njegovi matični državi članici.
(40)
Za ohranjanje preglednih pogojev za trženje kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo v celotni Uniji bi bilo treba Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7), pooblastiti za vzdrževanje centralne zbirke podatkov z vsemi upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo in kvalificiranimi skladi za socialno podjetništvo, ki jih upravljajo, in ki so registrirani v skladu s to uredbo.
(41)
Kadar pristojni organ države članice gostiteljice iz jasnih in dokazljivih razlogov meni, da upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo krši to uredbo na njegovem ozemlju, bi moral o tem takoj obvestiti pristojni organ matične države članice, ki bi moral ustrezno ukrepati.
(42)
Če upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo nadaljuje z ravnanjem, ki je v jasnem nasprotju s to uredbo, kljub ukrepom, ki jih je sprejel pristojni organ matične države članice, ali če pristojni organ matične države članice ne ukrepa v razumnem času, bi bilo treba pristojnemu organu države članice gostiteljice omogočiti, da po seznanitvi pristojnega organa matične države članice sprejme vse ustrezne ukrepe za zaščito vlagateljev, vključno z možnostjo, da zadevnemu upravitelju prepreči, da bi nadaljeval s trženjem svojih skladov za socialno podjetništvo na ozemlju države članice gostiteljice.
(43)
Za zagotovitev učinkovitega nadzora enotnih meril, ki so bila določena, ta uredba vsebuje seznam nadzornih pooblastil, ki morajo biti na voljo pristojnim organom.
(44)
Za zagotovitev pravilnega izvajanja ta uredba vsebuje upravne kazni in druge ukrepe za kršenja njenih ključnih določb, in sicer pravil o sestavi portfelja, varovalih v zvezi z identiteto upravičenih vlagateljev ter uporabi oznake „EuSEF“ samo s strani upraviteljev kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, ki so registrirani v skladu s to uredbo. Kršitev teh ključnih določb bi morala povzročiti, kadar je primerno, prepoved uporabe oznake in izbris zadevnega upravitelja iz registra.
(45)
Pristojni organi v matični državi članici in državah članicah gostiteljicah ter ESMA bi si morali med seboj izmenjavati informacije o nadzoru.
(46)
Za zagotovitev učinkovitega regulativnega sodelovanja med subjekti, katerih naloga je nadziranje spoštovanja enotnih meril iz te uredbe, bi morala za vse zadevne nacionalne organe in ESMA veljati visoka stopnja varovanja poklicne skrivnosti.
(47)
Prispevek kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo k rasti evropskega trga za socialne naložbe bo odvisen od začetka uporabljanja oznake „EuSEF“ s strani upraviteljev kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, priznanja oznake s strani vlagateljev in razvoja močnega ekosistema za socialna podjetja v vsej Uniji, ki bo tem podjetjem pomagal izkoristiti zagotovljene možnosti financiranja. V ta namen bi si morale vse zainteresirane strani, vključno z upravljavci trga, pristojnimi organi v državah članicah, Komisijo in drugimi ustreznimi subjekti v Uniji, prizadevati zagotoviti visoko raven zavedanja o možnostih, ki jih nudi ta uredba.
(48)
Za opredelitev zahtev, določenih v tej uredbi, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejeme akte v zvezi z določitvijo vrst izdelkov in storitev ter načinov proizvodnje izdelkov in zagotavljanja storitev s socialnim ciljem, okoliščin, v katerih se lahko dobiček razdeli lastnikom in vlagateljem, vrst nasprotij interesov, ki se jim morajo upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo izogibati, in ukrepov, ki jih je treba izvajati v zvezi s tem, podrobnosti postopkov za merjenje socialnih učinkov, ki jih morala doseči kvalificirana portfeljska podjetja, ter vsebine in postopka obveščanja vlagateljev. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov, pri tem pa upošteva samoregulativne pobude in kodekse ravnanja. V posvetovanja, ki jih Komisija opravi med pripravami v zvezi z delegiranimi akti o podrobnostih postopkov za merjenje socialnih učinkov, ki bi jih morala dosegati kvalificirana portfeljska podjetja, bi morale biti vključene ustrezne zainteresirane strani in ESMA. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(49)
S tehničnimi standardi v finančnih storitvah bi bilo treba zagotoviti dosledno harmonizacijo in visoko stopnjo nadzora v celotni Uniji. Ker je ESMA organ z visoko specializiranimi strokovnjaki, bi bilo učinkovito in primerno, da je pooblaščen za pripravo osnutkov izvedbenih tehničnih standardov, kadar ne vključujejo izbir politik, pri čemer se osnutki predložijo Komisiji.
(50)
Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 PDEU in členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA bi bilo treba pooblastiti za pripravo osnutkov izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z obliko obveščanja iz te uredbe.
(51)
V štirih letih od datuma začetka uporabe te uredbe bi morala Komisija izvesti pregled te uredbe, da oceni razvoj trga kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo po vsej Uniji. Pregled bi moral zajemati splošno preučitev delovanja pravil iz te uredbe ter izkušnje, pridobljene z njihovo uporabo. Na podlagi pregleda bi morala Komisija predložiti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu in mu po potrebi priložiti zakonodajne predloge.
(52)
Poleg tega bi morala Komisija v štirih letih od datuma začetka uporabe te uredbe začeti pregled medsebojnega vpliva med to uredbo in drugimi pravili o kolektivnih naložbenih podjemih ter njihovih upraviteljih, zlasti tistih iz Direktive 2011/61/EU. S tem pregledom bi bilo treba obravnavati predvsem področje uporabe te uredbe in oceniti, ali ga je treba razširiti, da bi večjim upraviteljem alternativnih investicijskih skladov omogočili uporabo oznake „EuSEF“. Na podlagi pregleda bi morala Komisija predložiti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu in mu po potrebi priložiti zakonodajne predloge.
(53)
V okviru tega pregleda bi morala Komisija oceniti vse ovire, ki so vlagateljem morda preprečile uporabo skladov, vključno s tem, kako na institucionalne vlagatelje vplivajo druge bonitetne ureditve, ki bi se lahko uporabljale zanje. Poleg tega bi morala Komisija zbrati podatke za oceno prispevka oznake „EuSEF“ drugim programom Unije, kot je Obzorje 2020, ki so prav tako namenjeni za podporo inovacijam v Uniji.
(54)
Komisija bi morala v zvezi s preučitvijo davčnih ovir za čezmejne naložbe v tvegani kapital v skladu s sporočilom Komisije z dne 7. decembra 2011 z naslovom „Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP“ in ob pregledu te uredbe razmisliti o enaki preučitvi morebitnih davčnih ovir za sklade socialnega podjetništva ter oceniti možnost davčnih pobud z namenom spodbujanja socialnega podjetništva v Uniji.
(55)
ESMA bi moral oceniti potrebe po osebju in sredstvih, ki izhajajo iz prevzema njegovih pristojnosti in dolžnosti v skladu s to uredbo, ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložiti poročilo.
(56)
Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja (člen 7) ter svobode gospodarske pobude (člen 16).
(57)
Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja v državah članicah v okviru te uredbe in pod nadzorom pristojnih organov držav članic, zlasti javnih neodvisnih organov, ki jih imenujejo države članice. Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (9) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja ESMA v okviru te uredbe in pod nadzorom evropskega nadzornika za varstvo podatkov.
(58)
Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve notranjega trga za kvalificirane sklade za socialno podjetništvo z določanjem okvira za registracijo upraviteljev kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, ter s tem spodbujanja trženja kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo po vsej Uniji, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, in ker se ta cilj zaradi njegovega obsega in učinka lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV
Člen 1
Ta uredba določa enotne zahteve in pogoje za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki želijo v zvezi s trženjem kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo v Uniji uporabljati oznako „EuSEF“ in s tem prispevati k nemotenemu delovanju notranjega trga.
Ta uredba določa tudi enotna pravila za trženje kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo upravičenim vlagateljem v celotni Uniji, sestavo portfelja kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, upravičene naložbene instrumente in tehnike, ki jih uporabljajo kvalificirani skladi za socialno podjetništvo, kakor tudi organizacijo, ravnanje in preglednost upraviteljev, ki tržijo kvalificirane sklade za socialno podjetništvo po Uniji.
Člen 2
1. Ta uredba se uporablja za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, kot so opredeljeni v točki (a) člena 3(1), ki izpolnjujejo naslednje pogoje:
(a)
njihova skupna upravljana sredstva ne presegajo praga iz točke (b) člena 3(2) Direktive 2011/61/EU;
(b)
imajo sedež v Uniji;
(c)
morajo biti registrirani pri pristojnih organih njihove matične države članice v skladu s točko (a) člena 3(3) Direktive 2011/61/EU, in
(d)
upravljajo premoženje kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo.
2. Kadar skupna upravljana sredstva upraviteljev kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, registriranih v skladu s členom 15, naknadno presežejo prag iz točke (b) člena 3(2) Direktive 2011/61/EU, in kadar ti upravitelji zato potrebujejo dovoljenje v skladu s členom 6 navedene direktive, lahko še naprej uporabljajo oznako „EuSEF“ v zvezi s trženjem kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo v Uniji pod pogojem, da, vedno v povezavi s kvalificiranimi skladi za socialno podjetništvo:
(a)
izpolnjujejo zahteve, določene v Direktivi 2011/61/EU, in
(b)
še vedno izpolnjujejo člene 3, 5, 10, člen 13(2) ter točke (d), (e) in (f) člena 14(1) te uredbe.
3. Kadar so upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo zunanji upravitelji in so registrirani v skladu s členom 15, lahko upravljajo tudi kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), pod pogojem, da pridobijo dovoljenje iz Direktive 2009/65/ES.
Člen 3
1. V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
„kolektivni naložbeni podjemi“ pomenijo AIS, kot so opredeljeni v točki (a) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU;
(b)
„kvalificiran sklad za socialno podjetništvo“ pomeni kolektivni naložbeni podjem, ki:
(i)
namerava v časovnem okviru iz svojih pravil ali ustanovnih aktov vsaj 70 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic vložiti v sredstva, ki so kvalificirane naložbe, izračunane na podlagi zneskov, ki jih je mogoče vložiti po odbitku vseh ustreznih stroškov ter deležev v denarnih sredstvih in njihovih ustreznikih;
(ii)
ne uporabi več kot 30 % združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic za pridobitev sredstev, ki niso kvalificirane naložbe, izračunane na podlagi zneskov, ki jih je mogoče vložiti po odbitku vseh ustreznih stroškov ter deležev v denarnih sredstvih in njihovih ustreznikih;
(iii)
je ustanovljen na ozemlju države članice;
(c)
„upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo“ pomeni pravno osebo, katere redna poslovna dejavnost je upravljanje vsaj enega kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo;
(d)
„kvalificirano portfeljsko podjetje“ pomeni podjetje, ki:
(i)
v času naložbe kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo nima dovoljenja za trgovanje na reguliranem trgu ali po večstranskem sistemu trgovanja, kot je določeno v točki 14 in točki 15 člena 4(1) Direktive 2004/39/ES;
(ii)
si prizadeva za doseganje svojega glavnega cilja izmerljivih pozitivnih socialnih učinkov v skladu s svojimi statuti ali katerimi koli drugimi pravili ali ustanovnimi akti, s katerimi se vzpostavi poslovanje, pri čemer podjetje:
-
zagotavlja storitve ali izdelke občutljivim, marginaliziranim, prikrajšanim ali izključenim osebam,
-
pri proizvodnji izdelkov ali zagotavljanju storitev izpolnjuje svoj socialni cilj, ali
-
zagotavlja finančno pomoč samo socialnim podjetjem, kot so opredeljena v prvih dveh alineah;
(iii)
svoje dobičke uporablja predvsem za doseganje svojega glavnega socialnega cilja v skladu s svojimi statutom ali drugimi pravili ali aktom o ustanovitvi, s katerimi se vzpostavi poslovanje, in z v njih vnaprej določenimi postopki in pravili, ki določajo okoliščine, v katerih se dobički razdelijo med delničarje in lastnike, da taka razdelitev dobička ne bi ogrozila njegovega glavnega cilja;
(iv)
je upravljano na odgovoren in pregleden način, predvsem z vključevanjem delavcev, strank in zainteresiranih strani, na katere vplivajo njegove poslovne dejavnosti;
(v)
ima sedež na ozemlju države članice ali tretje države, pod pogojem, da tretja država:
-
ni na seznamu držav in ozemelj, ki ne sodelujejo, ki ga pripravlja projektna skupina za finančno ukrepanje proti pranju denarja in financiranju terorističnih dejavnosti,
-
je podpisala sporazum z matično državo članico upravitelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo in z vsako drugo državo članico, v kateri se namerava tržiti enote ali deleži kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo, da zagotovi, da tretja država v celoti izpolnjuje standarde iz člena 26 Vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital in zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij o davčnih zadevah, vključno z vsemi večstranskimi davčnimi sporazumi;
(e)
„kvalificirane naložbe“ pomenijo vse naslednje instrumente:
(i)
lastniške ali navidezne lastniške instrumente, ki jih izda:
-
kvalificirano portfeljsko podjetje in ga kvalificirani sklad za socialno podjetništvo pridobi neposredno od kvalificiranega portfeljskega podjetja,
-
kvalificirano portfeljsko podjetje v zameno za lastniški vrednostni papir, ki ga izda kvalificirano portfeljsko podjetje, ali
-
podjetje, kateremu je kvalificirano portfeljsko podjetje podrejeno podjetje v njegovi večinski lasti, in ga kvalificirani sklad za socialno podjetništvo pridobi v zameno za lastniški instrument, ki ga izda kvalificirano portfeljsko podjetje;
(ii)
listinjene in nelistinjene dolžniške instrumente, ki jih izda kvalificirano portfeljsko podjetje;
(iii)
enote ali deleže enega ali več drugih kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, pod pogojem, da ti kvalificirani skladi za socialno podjetništvo niso sami vložili več kot 10 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic v kvalificirane sklade za socialno podjetništvo;
(iv)
zavarovana ali nezavarovana posojila, ki jih je kvalificirani sklad za socialno podjetništvo odobril kvalificiranemu portfeljskemu podjetju;
(v)
vse druge vrste sodelovanja v kvalificiranem portfeljskem podjetju;
(f)
„zadevni stroški“ pomenijo vsa plačila, dajatve in stroške, ki jih neposredno ali posredno krijejo vlagatelji in o katerih se dogovorijo upravitelj kvalificiranega sklada tveganega kapitala in njegovi vlagatelji;
(g)
„kapital“ pomeni lastniški delež v podjetju, ki ga predstavljajo deleži ali druge oblike sodelovanja v kapitalu kvalificiranega portfeljskega podjetja in se izda njegovim vlagateljem;
(h)
„navidezni kapital“ pomeni katero koli vrsto finančnega instrumenta, ki je kombinacija lastniškega in dolžniškega kapitala, katerega donos je povezan z dobičkom ali izgubo kvalificiranega portfeljskega podjetja in katerih poplačilo v primeru neizpolnitve obveznosti ni v celoti zavarovano;
(i)
„trženje“ pomeni neposredno ali posredno ponudbo ali plasiranje, na pobudo upravitelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo ali v njegovem imenu, enot ali deležev kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo, ki ga upravlja ta upravitelj, vlagateljem s stalnim prebivališčem ali registriranim sedežem v Uniji ali z njimi;
(j)
„kapital na vpoklic“ pomeni katero koli zavezo, v skladu s katero mora vlagatelj v časovnem okviru, določenem v pravilih ali ustanovnem aktu kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo, obvezno pridobiti delež v tem skladu ali vanj prispevati kapitalske vložke;
(k)
„matična država članica“ pomeni državo članico, v kateri je upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo ustanovljen in se mora registrirati pri pristojnih organih v skladu s točko (a) člena 3(3) Direktive 2011/61/EU;
(l)
„država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, ki ni matična država članica in v kateri upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo trži kvalificirane sklade za socialno podjetništvo v skladu s to uredbo;
(m)
„pristojni organ“ pomeni nacionalni organ, ki ga z zakonom ali drugim predpisom imenuje matična država članica za izvajanje registracije upraviteljev kolektivnih naložbenih podjemov, ki spadajo v področje uporabe te uredbe.
Kar zadeva točko (c) prvega pododstavka, kadar pravna oblika kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo dovoljuje notranje upravljanje in kadar organ upravljanja sklada ne imenuje zunanjega upravitelja, je v skladu s členom 15 kot upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo registriran kvalificirani sklad za socialno podjetništvo sam. Kvalificirani sklad za socialno podjetništvo, ki je registriran kot notranji upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo, ni registriran kot zunanji upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo drugih kolektivnih naložbenih podjemov.
2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, ki določa vrste storitev ali izdelkov in načine zagotavljanja storitev ali proizvodnje izdelkov s socialnim ciljem iz točke (ii) točke (d) odstavka 1 tega člena, ob upoštevanju različnih vrst kvalificiranih portfeljskih podjetij in okoliščin, v katerih se dobiček lahko razdeli lastnikom in vlagateljem.
POGLAVJE II
POGOJI ZA UPORABO OZNAKE „EuSEF“
Člen 4
Upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, ki izpolnjujejo zahteve iz tega poglavja, imajo pravico do uporabe oznake „EuSEF“ v zvezi s trženjem kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo po Uniji.
Člen 5
1. Upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo zagotovijo, da se pri pridobivanju sredstev, ki niso kvalificirane naložbe, največ 30 % združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo uporabi za pridobitev takih sredstev. 30 % prag se izračuna na podlagi zneskov, ki jih je mogoče vložiti po odbitku vseh ustreznih stroškov. Deleži v denarnih sredstvih in njihovih ustreznikih se ne upoštevajo za izračun tega praga, saj se denarna sredstva in njihovi ustrezniki ne obravnavajo kot naložbe.
2. Upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo na ravni kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo ne uporabljajo nobene metode, zaradi katere bi se izpostavljenost sklada prek izposojanja denarja ali vrednostnih papirjev, vključevanja v pozicije izvedenih finančnih instrumentov ali kako drugače povečala nad raven kapitala na vpoklic.
3. Upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo lahko najemajo posojila, izdajajo zadolžnice ali jamstva na ravni kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo samo, kadar so taka posojila, zadolžnice ali jamstva krita z neporabljenim kapitalom na vpoklic.
Člen 6
1. Upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo tržijo enote in deleže kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo izključno vlagateljem, ki veljajo za profesionalne stranke v skladu z oddelkom I Priloge II k Direktivi 2004/39/ES, ali ki se lahko na zahtevo obravnavajo kot profesionalne stranke v skladu z oddelkom II Priloge II k Direktivi 2004/39/ES, ali drugim vlagateljem, ki:
(a)
se obvežejo, da bodo vložili vsaj 100 000 EUR, in
(b)
v dokumentu, ločenem od pogodbe, ki se sklene za obveznost do vlaganja, pisno navedejo, da se zavedajo tveganj, ki so povezana s predvideno obveznostjo.
2. Odstavek 1 se ne uporablja za naložbe vodstvenih delavcev, direktorjev ali zaposlenih, ki so med vlaganjem v kvalificirane sklade za socialno podjetništvo, ki jih upravljajo, udeleženi pri upravljanju upravitelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo.
Člen 7
Upravitelji kvalificiranih skladov tveganega kapitala v zvezi s kvalificiranimi skladi tveganega kapitala, ki jih upravljajo:
(a)
pri opravljanju svojih dejavnosti ravnajo pošteno, pravično in s skrbnostjo dobrega strokovnjaka;
(b)
uporabljajo ustrezne politike in postopke za preprečevanje prestopkov, za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo vplivali na interese vlagateljev in kvalificiranih portfeljskih podjetij;
(c)
izvajajo svoje poslovne dejavnosti tako, da spodbujajo pozitiven socialni učinek kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera so vlagali, najboljše interese kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, ki jih upravljajo, vlagateljev v te sklade in integriteto trga;
(d)
pri izbiri in rednem spremljanju naložb v kvalificirana portfeljska podjetja in pozitivnega socialnega učinka teh podjetij ravnajo zelo skrbno;
(e)
imajo ustrezno znanje in razumevanje kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera vlagajo;
(f)
pravično obravnavajo svoje vlagatelje;
(g)
zagotavljajo, da noben vlagatelj ni deležen prednostne obravnave, razen če je taka obravnava navedena v pravilih upravljanja ali ustanovnem aktu kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo.
Člen 8
1. Kadar upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo prenese naloge na tretje strani, to ne vpliva na odgovornost upravitelja do kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo ali njegovih vlagateljev. Upravitelj ne prenese toliko nalog, da dejansko ni več mogoče obravnavati kot upravitelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo, ali v tolikšni meri, da ima samo še vlogo „poštnega nabiralnika“.
2. Vsak prenos nalog iz odstavka 1 ne ogrozi učinkovitosti nadzora nad upraviteljem kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo, zlasti pa temu upravitelju ne prepreči, da deluje, ali kvalificirani sklad za socialno podjetništvo upravlja, v najboljšem interesu njegovih vlagateljev.
Člen 9
1. Upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo ugotovijo in preprečijo nasprotja interesov, kadar pa se jim ni mogoče izogniti, upravljajo in spremljajo ter v skladu z odstavkom 4 takoj razkrijejo ta nasprotja interesov, da bi preprečili njihov negativen vpliv na interese kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo in njihove vlagatelje ter zagotovili, da so kvalificirani skladi za socialno podjetništvo, ki jih upravljajo, obravnavani pošteno.
2. Upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo zlasti ugotovijo nasprotja interesov, ki lahko nastanejo med:
(a)
upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, osebami, ki dejansko opravljajo posle teh upraviteljev, zaposlenimi ali drugimi osebami, ki neposredno ali posredno obvladujejo te upravitelje ali ti obvladujejo njih, in kvalificiranim skladom za socialno podjetništvo, ki ga upravljajo ti upravitelji, ali njihovimi vlagatelji;
(b)
kvalificiranim skladom za socialno podjetništvo ali njegovimi vlagatelji in drugim kvalificiranim skladom za socialno podjetništvo, ki ga upravlja isti upravitelj, ali njegovimi vlagatelji;
(c)
kvalificiranim skladom za socialno podjetništvo ali vlagatelji v ta sklad ter kolektivnim naložbenim podjemom ali KNPVP, ki ga upravlja isti upravitelj, ali njegovimi vlagatelji.
3. Upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo vzdržujejo in vodijo učinkovite organizacijske in administrativne ureditve, da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 1 in 2.
4. Razkritje nasprotja interesov iz odstavka 1 se zagotovi, kadar organizacijska ureditev, ki jo sprejme upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo za ugotavljanje, preprečevanje, obvladovanje in spremljanje nasprotja interesov ne zadošča, da bi lahko z ustrezno stopnjo gotovosti zagotovili, da bo nevarnost škodovanja interesom vlagateljev preprečena. Upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo vlagateljem jasno razkrije splošno naravo ali vire nasprotja interesov, preden začne poslovati v njihovem imenu.
5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, ki določajo:
(a)
vrste nasprotja interesov iz odstavka 2 tega člena;
(b)
ukrepe, ki jih morajo upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo sprejeti v zvezi s strukturami ter organizacijskimi in administrativnimi postopki za ugotovitev, preprečevanje, obvladovanje, spremljanje in razkritje nasprotja interesov.
Člen 10
1. Upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo za vsak kvalificirani sklad za socialno podjetništvo, ki ga upravljajo, uporabijo postopke za merjenje obsega, v katerem kvalificirana portfeljska podjetja, v katera vlaga kvalificirani sklad za socialno podjetništvo, dosegajo pozitiven socialni učinek, ki so mu zavezani. Upravitelji zagotovijo, da so ti postopki jasni in pregledni ter vključujejo kazalnike, ki lahko glede na socialni cilj in vrsto kvalificiranega portfeljskega podjetja obsegajo eno ali več naslednjih tem:
(a)
zaposlovanje in trge dela;
(b)
standarde in pravice, povezane s kakovostjo zaposlitve;
(c)
socialno vključenost in zaščito posebnih skupin;
(d)
enako obravnavo, enake možnosti in nediskriminacijo;
(e)
javno zdravje in varnost;
(f)
dostop do socialnega varstva, zdravstva in izobraževalnih sistemov ter učinke nanje.
2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 26, ki opredeljujejo podrobnosti postopkov iz odstavka 1 tega člena, v zvezi z različnimi kvalificiranimi portfeljskimi podjetji.
Člen 11
1. Upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo imajo vedno na voljo zadostna lastna sredstva ter uporabljajo primerne in ustrezne človeške in tehnične vire, ki so potrebni za pravilno upravljanje kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo, ki ga upravljajo.
2. Upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo ves čas zagotavljajo, da so zmožni upravičiti zadostnost lastnih sredstev za neprekinjeno delovanje, in obrazložiti, zakaj ta sredstva v skladu s členom 14 zadostujejo.
Člen 12
1. Pravila za vrednotenje sredstev se določijo v pravilih upravljanja ali ustanovnem aktu kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo in zagotavljajo premišljen in pregleden postopek vrednotenja.
2. Uporabljeni postopki vrednotenja zagotavljajo, da se vsaj enkrat letno primerno ovrednotijo sredstva in izračuna vrednost sredstev.
3. Da se zagotovi skladnost pri vrednotenju kvalificiranih portfeljskih podjetij, ESMA izdela smernice, ki določajo skupna načela za obravnavo naložb v takih podjetjih, ob upoštevanju njihovega glavnega cilja, da dosegajo merljiv pozitiven socialni učinek in svoj dobiček uporabljajo predvsem za doseganje tega učinka.
Člen 13
1. Upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo dajo na voljo letno poročilo pristojnemu organu matične države članice za vsak kvalificirani sklad za socialno podjetništvo, ki ga upravljajo, šest mesecev po koncu poslovnega leta. V poročilu so opisane sestava portfelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo in dejavnosti v predhodnem letu. V poročilu se razkrije tudi dobiček kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo na koncu njegove življenjske dobe in, kadar je primerno, dobiček, razdeljen med njegovo življenjsko dobo. Poročilo vsebuje revidirane finančne račune za kvalificirani sklad za socialno podjetništvo. Letno poročilo se pripravi v skladu z obstoječimi standardi poročanja in pogoji, o katerih se dogovorijo upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo in vlagatelji. Upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo poročilo na zahtevo predložijo vlagateljem. Upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo in vlagatelji se lahko dogovorijo o dodatnih medsebojnih razkritjih.
2. Letno poročilo vključuje najmanj naslednje:
(a)
ustrezne podrobnosti o splošnih socialnih rezultatih, ki so bili doseženi z naložbeno politiko, in načinih za merjenje teh rezultatov;
(b)
izjavo o vseh odsvojitvah, ki so bile izvedene v zvezi s kvalificiranimi portfeljskimi podjetji;
(c)
opis, ali je do odsvojitve v zvezi z drugimi sredstvi kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo, ki niso vložena v kvalificirana portfeljska podjetja, prišlo na podlagi meril iz točke (f) člena 14(1);
(d)
povzetek dejavnosti, ki jih je izvedel upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo v zvezi s kvalificiranimi portfeljskimi podjetji iz točke (l) člena 14(1);
(e)
informacije o vrsti in namenu naložb, ki niso kvalificirane naložbe iz člena 5(1).
3. Revizija kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo se opravi vsaj enkrat letno. Z revizijo se potrdi, da se denar in sredstva vodijo na ime kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo in da je upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo vzpostavil in vodil ustrezne evidence ter nadziral izvajanje pooblastil ali nadzora nad denarjem in sredstvi kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo in njegovih vlagateljev.
4. Kadar mora upravitelj sklada za socialno podjetništvo v zvezi s kvalificiranim skladom za socialno podjetništvo objaviti letno finančno poročilo v skladu s členom 4 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (10), se lahko informacije iz odstavkov 1 in 2 tega člena zagotovijo ločeno ali kot dodatek k letnemu finančnemu poročilu.
Člen 14
1. Upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo vlagatelje v zvezi s kvalificiranimi skladi za socialno podjetništvo, ki jih upravljajo, pred njihovo odločitvijo o naložbi na jasen in razumljiv način obvestijo o naslednjem:
(a)
istovetnosti tega upravitelja in vseh drugih ponudnikov storitev, ki pogodbeno sodelujejo s tem upraviteljem v zvezi z njihovim upravljanjem, ter opisu njihovih dolžnosti;
(b)
znesku lastnih sredstev, ki je na voljo temu upravitelju, ter podrobni izjavi o tem, zakaj ta upravitelj ta znesek šteje kot zadosten za ohranjanje ustreznih človeških in tehničnih virov, potrebnih za pravilno upravljanje svojih kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo;
(c)
opisu naložbene strategije in ciljev kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo, vključno z:
(i)
vrstami kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera namerava vlagati;
(ii)
vsemi drugimi kvalificiranimi skladi za socialno podjetništvo, v katere namerava vlagati;
(iii)
vrsto kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera namerava vlagati kateri koli drugi kvalificirani sklad za socialno podjetništvo iz točke (ii);
(iv)
nekvalificiranimi naložbami, ki jih namerava izvesti;
(v)
tehnikami, ki jih namerava uporabiti, in
(vi)
vsemi naložbenimi omejitvami, ki se uporabljajo;
(d)
pozitivnem socialnem učinku, ki je cilj naložbene politike kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo, po potrebi vključno z razumnimi prikazi takšnih rezultatov in informacijami o preteklih dosežkih na tem področju;
(e)
metodologijah, ki se uporabljajo za merjenje socialnih učinkov;
(f)
opisu sredstev, ki niso kvalificirana portfeljska podjetja, ter postopka in meril, ki se uporabljajo za izbor teh sredstev, razen če gre za denarna sredstva ali njihove ustreznike;
(g)
opisu profila tveganja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo in vseh tveganj, povezanih s sredstvi, v katera lahko vlaga sklad, ali naložbenih tehnik, ki se lahko uporabljajo;
(h)
opisu postopka vrednotenja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo in metodologije oblikovanja cen za vrednotenje sredstev, vključno z metodami, ki se uporabljajo za vrednotenje kvalificiranih portfeljskih podjetij;
(i)
opisu načina izračuna prejemkov upravitelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo;
(j)
opisu vseh ustreznih stroškov ter njihovega najvišjega zneska;
(k)
dosedanjih finančnih rezultatih kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo, kadar so na voljo;
(l)
storitvah za podporo poslovanju in drugih podpornih dejavnostih, ki jih zagotavlja upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo ali so urejena prek tretjih oseb za pospeševanje razvoja, rasti ali tekočih operacij v drugem smislu kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera vlaga kvalificirani sklada za socialno podjetništvo, ali, kadar te storitve ali dejavnosti niso zagotovljene, obrazložitvi tega dejstva;
(m)
opisu postopkov, s katerimi lahko kvalificirani sklad za socialno podjetništvo spremeni naložbeno strategijo ali naložbeno politiko ali oboje.
2. Vse informacije iz odstavka 1 so poštene, jasne in nezavajajoče. Po potrebi se redno posodabljajo in pregledujejo.
3. Kadar mora upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo v zvezi s kvalificiranim skladom za socialno podjetništvo objaviti prospekt v skladu z Direktivo 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje (11) ali v skladu z nacionalno zakonodajo, se lahko informacije iz odstavka 1 tega člena zagotovijo ločeno ali kot del prospekta.
4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 26, ki določajo:
(a)
vsebino informacij iz točk (c) do (f) in (i) odstavka 1 tega člena;
(b)
kako je mogoče predstaviti informacije iz točk (c) do (f) in (l) odstavka 1 tega člena na enoten način, da se zagotovi čim višja raven primerljivosti.
POGLAVJE III
NADZOR IN UPRAVNO SODELOVANJE
Člen 15
1. Upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, ki nameravajo uporabljati oznako „EuSEF“ za trženje svojih kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, o svoji nameri obvestijo pristojni organ svoje matične države članice in zagotovijo naslednje informacije:
(a)
istovetnost oseb, ki dejansko opravljajo posle upravljanja kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo;
(b)
istovetnost kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, katerih enote ali deleže bodo tržili, in njihove naložbene strategije;
(c)
informacije o ureditvah, sprejetih zaradi skladnosti z zahtevami iz poglavja II;
(d)
seznam držav članic, kjer namerava upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo tržiti posamezni kvalificirani sklad za socialno podjetništvo;
(e)
seznam držav članic, kjer je upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo ustanovil ali namerava ustanoviti kvalificirani sklad za socialno podjetništvo.
2. Pristojni organ matične države članice upravitelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo registrira le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)
osebe, ki dejansko opravljajo dejavnost upravljanja kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, imajo dovolj dober ugled in izkušnje tudi glede na naložbene strategije, ki jim sledi upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo;
(b)
so informacije, ki se zahtevajo v odstavku 1, popolne;
(c)
so ureditve, sporočene v skladu s točko (c) odstavka 1, ustrezne za skladnost z zahtevami iz poglavja II;
(d)
s seznama, zagotovljenega v skladu s točko (e) odstavka 1 tega člena, je razvidno, da so vsi kvalificirani skladi za socialno podjetništvo ustanovljeni v skladu s točko (iii) točke (b) člena 3(1) te uredbe.
3. Registracija v skladu s tem členom je veljavna na celotnem ozemlju Unije in upraviteljem kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo omogoča, da kvalificirane sklade za socialno podjetništvo tržijo pod oznako „EuSEF“ po vsej Uniji.
Člen 16
Upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo pristojni organ matične države članice obvestilo o tem, kje nameravajo tržiti:
(a)
nov kvalificirani sklad za socialno podjetništvo, ali
(b)
obstoječ kvalificirani sklad za socialno podjetništvo v državi članici, ki ni navedena na seznamu iz točke (d) člena 15(1).
Člen 17
1. Pristojni organ matične države članice takoj po registraciji upravitelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo ali če se doda nov kvalificirani sklad za socialno podjetništvo, nov sedež za ustanovitev kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo ali nova država članica, v kateri namerava upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo tržiti kvalificirane sklade za socialno podjetništvo, to ustrezno sporoči državam članicam, navedenim v skladu s točko (d) člena 15(1), in ESMA.
2. Države članice gostiteljice, navedene v skladu s točko (d) člena 15(1), za upravitelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo, registriranega v skladu s členom 15, ne uvedejo nobenih zahtev ali upravnih postopkov v zvezi s trženjem njegovih kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo niti ne zahtevajo odobritve trženja, preden se to začne.
3. Za zagotavljanje enotne uporabe tega člena ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da določi obliko obvestila iz tega člena.
4. ESMA osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 16. februarja 2014.
5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz odstavka 3 tega člena v skladu s postopkom iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 18
ESMA vzdržuje centralno zbirko podatkov, ki je javno dostopna na internetu in zajema vse upravitelje kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, registrirane v skladu s členom 15, in kvalificirane sklade za socialno podjetništvo, ki jih tržijo, kot tudi države, v katerih se ti skladi tržijo.
Člen 19
1. Pristojni organ matične države članice nadzoruje skladnost z zahtevami, določenimi v tej uredbi.
2. Kadar pristojni organ države članice gostiteljice iz jasnih in dokazljivih razlogov meni, da upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo krši to uredbo na njegovem ozemlju, o tem takoj ustrezno obvesti pristojni organ matične države članice. Pristojni organ matične države članice ustrezno ukrepa.
3. Če upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo kljub ukrepom, ki jih je sprejel pristojni organ matične države članice, še vedno ravna v nasprotju s to uredbo, ali če pristojni organ matične države članice ne ukrepa v razumnem času, lahko pristojni organ države članice gostiteljice po seznanitvi pristojnega organa matične države članice sprejme vse ustrezne ukrepe za zaščito vlagateljev, vključno s tem, da upravitelju kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo prepove vsakršno nadaljnje trženje njegovih kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo na ozemlju države članice gostiteljice.
Člen 20
Pristojni organi imajo v skladu z nacionalno zakonodajo vsa nadzorna in preiskovalna pooblastila, potrebna za opravljanje svojih funkcij. Zlasti so pooblaščeni, da:
(a)
zahtevajo dostop do vseh dokumentov v kakršni koli obliki in prejmejo ali si priskrbijo njihov izvod;
(b)
zahtevajo, da upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo takoj zagotovi informacije;
(c)
zahtevajo informacije od katere koli osebe, povezane z dejavnostmi upravitelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo ali kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo;
(d)
izvajajo preglede na kraju samem s predhodno najavo ali brez nje;
(e)
sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo še naprej ravna v skladu s to uredbo;
(f)
izdajo odredbo za zagotovitev, da upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo ravna v skladu s to uredbo in ne ponovi nobenega ravnanja, s katerim lahko krši to uredbo.
Člen 21
1. Države članice določijo pravila o upravnih kaznih in drugih ukrepih, ki se uporabljajo ob kršitvah določb te uredbe, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Upravne kazni in drugi ukrepi so učinkoviti, sorazmerni in odvračalni.
2. Države članice do 16. maja 2015 Komisiji in ESMA sporočijo pravila iz odstavka 1. Komisijo in ESMA takoj obvestijo o vseh poznejših spremembah teh pravil.
Člen 22
1. Pristojni organ matične države članice ob upoštevanju načela sorazmernosti sprejme ustrezne ukrepe iz odstavka 2, kadar upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo:
(a)
ne izpolnjuje obveznosti, ki se uporabljajo za sestavo portfelja, s čimer krši člen 5;
(b)
trži enote in deleže kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo neupravičenim vlagateljem, s čimer krši člen 6;
(c)
uporablja oznako „EuSEF“, čeprav ni registriran v skladu s členom 15;
(d)
uporablja oznako „EuSEF“ za trženje skladov, ki niso ustanovljeni v skladu s točko (iii) točke (b) člena 3(1);
(e)
je pridobil registracijo z napačno navedbo ali na kakršen koli drug nepravilen način, s čimer krši člen 15;
(f)
pri opravljanju svoje poslovne dejavnosti ne ravna pošteno, pravično ali s skrbnostjo dobrega strokovnjaka, s čimer krši točko (a) člena 7;
(g)
ne uporablja ustrezne politike in postopkov za preprečevanje prestopkov, s čimer krši točko (b) člena 7;
(h)
večkrat ne izpolni obveznosti iz člena 13 glede letnega poročila;
(i)
večkrat ne izpolni obveznosti obveščati vlagatelje v skladu s členom 14.
2. V primerih iz odstavka 1 pristojni organ matične države članice po potrebi:
(a)
sprejme ukrepe za zagotovitev, da zadevni upravitelj kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo ravna v skladu s členoma 5 in 6, točkama (a) in (b) člena 7 ter členi 13, 14 in 15;
(b)
prepove uporabo oznake „EuSEF“ in izbriše zadevnega upravitelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo iz registra.
3. Pristojni organ matične države članice pristojne organe držav članic gostiteljic v skladu s točko (d) člena 15(1), in ESMA nemudoma obvesti o izbrisu upravitelja kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo iz registra iz točke (b) odstavka 2 tega člena.
4. Pravica do trženja enega ali več kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo pod oznako „EuSEF“ v Uniji preneha s takojšnjim učinkom od datuma sprejema ukrepa pristojnega organa iz točke (b) odstavka 2.
Člen 23
1. Pristojni organi in ESMA medsebojno sodelujejo pri opravljanju njihovih dolžnosti iz te uredbe v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010.
2. Pristojni organi in ESMA si izmenjajo vse informacije in dokumente, potrebne za izvajanje njihovih dolžnosti iz te uredbe v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010, zlasti za prepoznavanje in odpravo kršitev te uredbe.
Člen 24
1. Vse osebe, ki delajo ali so delale za pristojne organe ali ESMA, kot tudi revizorji in strokovnjaki, ki dobijo navodila pristojnih organov ali ESMA, so dolžni varovati poklicno skrivnost. Zaupne informacije, ki jih te osebe prejmejo med opravljanjem svojih dolžnosti, se ne razkrijejo nobeni osebi ali organu, razen v obliki povzetka ali združeni obliki, iz katerih ni mogoče prepoznati posameznih upraviteljev kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo in kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo, pri čemer se ne posega v primere, za katere veljajo kazensko pravo in postopki iz te uredbe.
2. Pristojnim organom držav članic ali ESMA se ne prepreči izmenjava informacij v skladu s to uredbo ali drugo zakonodajo Unije, ki se uporablja za upravitelje kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo in kvalificirane sklade za socialno podjetništvo.
3. Kadar pristojni organi ali ESMA prejmejo zaupne informacije v skladu z odstavkom 2, jih lahko uporabijo le za opravljanje svojih dolžnosti ter za namen upravnih in sodnih postopkov.
Člen 25
V primeru nesoglasja med pristojnimi organi držav članic zaradi ocene, ukrepa ali izpustitve enega od pristojnih organov na področjih, na katerih ta uredba zahteva sodelovanje ali usklajevanje med pristojnimi organi iz več kot ene države članice, lahko pristojni organi zadevo predložijo ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pristojnostmi, ki so mu bile podeljene s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010, kolikor nesoglasje ni povezano s točko (i) točke (b) ali točko (i) točke (d) člena 3(1) te uredbe.
POGLAVJE IV
PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE
Člen 26
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo iz člena 3(2), člena 9(5), člena 10(2) in 14(4) se prenese na Komisijo za obdobje štirih let od 15. maja 2013. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem štiriletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.
3. Pooblastilo iz člena 3(2), člena 9(5), člena 10(2) in člena 14(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne veljati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj, ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 3(2), člena 9(5), člena 10(2) ali člena 14(4), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.
Člen 27
1. Komisija to uredbo pregleda v skladu z odstavkom 2. Pregled zajema splošno preučitev delovanja pravil uredbe ter izkušnje, pridobljene z njihovo uporabo, med drugim:
(a)
obseg, v katerem upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo uporabljajo oznako „EuSEF“ v različnih državah članicah, v državi ali čezmejno;
(b)
geografsko in sektorsko porazdelitev naložb, ki so jih izvedli kvalificirani skladi za socialno podjetništvo;
(c)
ustreznost zahtev po obveščanju iz člena 14, zlasti, ali zadostujejo, da vlagateljem omogočijo premišljeno odločitev o naložbah;
(d)
uporabo različnih kvalificiranih naložb s strani kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo ter kakšen vpliv je to imelo na razvoj socialnih podjetij v vsej Uniji;
(e)
ustreznost vzpostavitve evropske oznake za „socialno podjetje“;
(f)
možnost, da lahko skladi za socialno podjetništvo s sedežem v tretji državi uporabljajo oznako „EuSEF“, ob upoštevanju izkušenj pri uporabi priporočila Komisije glede ukrepov, namenjenih za spodbujanje tretjih držav k uporabi minimalnih standardov dobrega upravljanja pri davčnih zadevah;
(g)
praktično uporabo meril za opredelitev kvalificiranih portfeljskih podjetij, vpliv njihove uporabe na razvoj socialnih podjetij v vsej Uniji ter njihov pozitiven socialni učinek;
(h)
analizo postopkov, s katerimi upravitelji kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo ocenjujejo pozitiven socialni učinek, ki ga ustvarjajo kvalificirana portfeljska podjetja iz člena 10, ter oceno izvedljivosti uvedbe harmoniziranih standardov za meritev socialnega učinka na ravni Unije v skladu s socialno politiko Unije;
(i)
možnost razširitve trženja kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo na male vlagatelje;
(j)
ustreznost vključitve kvalificiranih skladov za socialno podjetništvo med primerna sredstva po Direktivi 2009/65/ES;
(k)
ustreznost dopolnitve te uredbe s pravili o depozitarjih;
(l)
preučitev morebitnih davčnih ovir za sklade za socialno podjetništvo in oceno morebitnih davčnih pobud za spodbujanje socialnega podjetništva v Uniji;
(m)
oceno vseh ovir, ki so vlagateljem morebiti preprečile vlaganje v sklade, ki uporabljajo oznako „EuSEF“, vključno z učinkom drugega prava Unije v zvezi z varnim in skrbnim poslovanjem na institucionalne vlagatelje.
2. Pregled iz odstavka 1 se opravi:
(a)
do 22. julija 2017 kar zadeva točke (a) do (e) in (g) do (m), ter
(b)
do 22. julija 2015 kar zadeva točko (f).
3. Po pregledu iz odstavka 1 in posvetovanju z ESMA Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, če je to primerno, skupaj z zakonodajnim predlogom.
Člen 28
1. Komisija do 22. julija 2017 začne pregledovati medsebojni vpliv med to uredbo in drugimi pravili o kolektivnih naložbenih podjemih ter njihovih upraviteljih, zlasti tistih, določenih v Direktivi 2011/61/EU. Ta pregled zajema področje uporabe te uredbe. Zberejo se podatki, da se oceni, ali je treba področje uporabe razširiti, da bi upraviteljem skladov za socialno podjetništvo z upravljanimi sredstvi, ki skupno presegajo prag iz člena 2(1), omogočili, da postanejo upravitelji kvalificiranega sklada za socialno podjetništvo v skladu s to uredbo.
2. Po pregledu iz odstavka 1 in posvetovanju z ESMA Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, če je to primerno, skupaj z zakonodajnim predlogom.
Člen 29
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 22. julija 2013, razen člena 3(2), člena 9(5), člena 10(2) in člena 14(4), ki se uporabljajo od 15. maja 2013.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 17. aprila 2013