NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 604/2014
ze dne 4. března 2014,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU, pokud jde o regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (1), a zejména na čl. 94 odst. 2 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 2013/36/EU, a zejména její článek 74 vyžaduje, aby instituce měly spolehlivé systémy správy a řízení a účinné postupy pro identifikaci, řízení, sledování a hlášení rizik, kterým jsou nebo by mohly být vystaveny. Tyto systémy a postupy musí být komplexní a úměrné povaze, rozsahu a složitosti rizik spojených s modelem podnikání a činnostmi instituce. Musí mimo jiné zohledňovat specifická rizika uvedená v článcích 79 až 87 směrnice. Systémy a postupy jsou hodnoceny příslušnými orgány v rámci procesu dohledu a hodnocení podle článku 97 směrnice. Zjištěná rizika jsou institucemi zohledňována při posuzování dostatečnosti vnitřně stanoveného kapitálu podle článku 73 směrnice.
(2)
Rámec pro obezřetnostní dohled ustavený směrnicí 2013/36/EU vyžaduje, aby všechny instituce určily všechny zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Kritéria, která se použijí pro posouzení významnosti dopadu pracovních činností zaměstnanců na rizikový profil instituce, by měla vzít v úvahu potenciální vliv zaměstnanců na rizikový profil instituce na základě jejich pravomoci a odpovědnosti a ukazatelů rizika a výkonnosti, které má instituce stanoveny. Při posouzení je třeba vzít v úvahu vnitřní organizaci instituce a povahu, rozsah a složitost jejích činností. Kritéria by měla plně odrážet všechna rizika, kterým daná instituce nebo skupina je nebo může být vystavena. To by rovněž mělo institucím umožnit stanovit vhodné pobídky v rámci politiky odměňování v zájmu obezřetného chování zaměstnanců a současně zajistit, aby určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, odráželo úroveň rizika různých činností v rámci instituce.
(3)
V roce 2012 zveřejnil Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) výsledky průzkumu o vnitrostátním provedení a praktickém uplatňování pokynů Evropského výboru orgánů bankovního dohledu obsahujících zásady a způsoby odměňování (dále jen „pokyny CEBS“), jež zahrnovaly obecná kritéria pro posouzení významnosti vlivu zaměstnanců na rizikový profil instituce. Průzkum ukázal, že provádění ustanovení o odměňování směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES (2) institucemi a příslušnými orgány nedosáhlo dostatečné úrovně harmonizace. Rozsah způsobů odměňování zůstal příliš široký, a zejména kritéria používaná k určení kategorií zaměstnanců ne vždy dostatečně zohledňovala vliv jejich pracovních činností na rizikový profil instituce. V přístupech různých institucí a členských států k určení kategorií zaměstnanců zůstaly výrazné rozdíly. Tyto regulační technické normy by proto měly navázat na zkušenosti s uplatňováním směrnice 2006/48/ES a pokynů CEBS a pokusit se dosáhnout vyšší úrovně harmonizace. Orgán EBA v souladu s čl. 75 odst. 2 směrnice 2013/36/EU vydá nové pokyny pro správné zásady odměňování, které jsou v souladu s principy stanovenými v uvedené směrnici.
(4)
Měl by být stanoven soubor jednoznačných kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení hlavních kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, který by zajistil harmonizovaný přístup v celé Unii a pokrýval společný okruh nejvýznamnějších rizik. V souladu s čl. 94 odst. 2 směrnice 2013/36/EU musí všechny kategorie zaměstnanců určené podle uvedených kritérii zohledňovat pouze zaměstnance, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Instituce by měly také vzít v úvahu výsledky vlastního posouzení rizik v rámci svých vnitřních postupů. Příslušné orgány by měly zajistit, že určení všech zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, bude úplné.
(5)
Členové vedoucího orgánu nesou konečnou odpovědnost za instituci, její strategii a činnosti, a proto mohou mít vždy podstatný vliv na její rizikový profil. To platí jak pro členy vedoucího orgánu v řídící funkci, kteří přijímají rozhodnutí, tak pro členy s dozorčí funkcí, kteří dohlížejí na rozhodovací proces a vznášejí připomínky k přijatým rozhodnutím.
(6)
Vrcholné vedení a vedoucí pracovníci odpovědní za významné obchodní jednotky, za řízení specifických kategorií rizik, jako je riziko likvidity, operační riziko nebo úrokové riziko, a za kontrolní funkce v rámci instituce jsou odpovědní za každodenní řízení podniku, související rizika a kontrolní funkce. To zahrnuje odpovědnost za přijímání strategických nebo jiných zásadních rozhodnutí o činnostech podniku nebo použitém rámci pro provádění kontrol. Rizika, která podnik podstupuje, a způsob jejich řízení jsou nejdůležitějšími faktory pro rizikový profil instituce.
(7)
Kromě zaměstnanců odpovědných za vytváření dalších obchodních příležitostí vystavují instituci významnému operačnímu riziku a dalším rizikům pracovníci odpovědní za poskytování vnitřní podpory, jejichž funkce má zásadní význam pro provoz podniku a již mají pravomoc přijímat rozhodnutí v daných oblastech. Proto má pracovní činnost zaměstnanců v těchto funkcích také podstatný vliv na rizikový profil instituce.
(8)
Úvěrové a tržní riziko je obvykle podstupováno s cílem uzavírat obchody, proto lze dopad činností vyvolávajících tato rizika na rizikový profil posoudit pomocí kritérií založených na limitech odpovědnosti, které se vypočítávají alespoň jednou ročně na základě kapitálových ukazatelů a postupů používaných pro regulační účely, přičemž současně platí prahová hodnota de minimis k úvěrovému riziku, kterou je zajištěna úměrnost uplatňování kritérií pro malé instituce.
(9)
Kritéria k určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, by měla zohledňovat skutečnost, že některé instituce mohou být osvobozeny od plnění požadavků týkajících se obchodního portfolia podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) a že způsoby stanovení limitů se mezi institucemi používajícími různé postupy výpočtu kapitálových požadavků liší.
(10)
Vzhledem k tomu, že výsledek rozhodnutí je často ovlivněn zaměstnanci, od nichž požadavek na přijetí rozhodnutí vychází, zatímco formální rozhodovací pravomoc je v rukou pracovníků ve vyšším vedení nebo ve výborech, měla by kritéria přihlížet k podstatným prvkům takových rozhodovacích procesů.
(11)
Zaměstnanci ve vedoucí pozici odpovídají za činnosti podniku v oblasti spadající do jejich pravomoci. Proto by vhodná kritéria měla zajistit, aby jako zaměstnanci s podstatným vlivem na rizikový profil instituce byli určeni i zaměstnanci, kteří odpovídají za skupiny pracovníků, jejichž činnosti by mohly mít podstatný vliv na rizikový profil instituce. To zahrnuje situace, kdy činnosti jednotlivých pracovníků podléhajících jejich vedení samostatně nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, ale celkový rozsah jejich činností by takový vliv mohl mít.
(12)
Kromě kvalitativních kritérií by k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, měla být stanovena vhodná kvantitativní kritéria. Celková přiznaná odměna závisí zejména na tom, jak zaměstnanci přispívají k úspěšnému dosažení obchodních cílů instituce, tedy na jejich odpovědnosti, povinnostech, schopnostech a dovednostech, jakož i na jejich výkonnosti a na výsledcích instituce. Pokud je zaměstnanci přiznána celková odměna přesahující příslušný limit, lze předpokládat, že se odvíjí od jeho přispění k realizaci cílů instituce a vlivu jeho pracovních činností na rizikový profil instituce. Je proto vhodné založit kvantitativní kritéria na celkové odměně zaměstnance, a to jak v absolutním vyjádření, tak relativně ve vztahu k ostatním zaměstnancům téže instituce. Při uplatňování uvedených kvantitativních kritérií by měla být případně zohledněna skutečnost, že úroveň platů se v jednotlivých jurisdikcích liší. K určení zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, by měly být stanoveny jasné a vhodné limity, a to s přihlédnutím k údajům shromážděným orgánem EBA a příslušnými orgány. Lze oprávněně předpokládat, že kvantitativní kritéria dokládají podstatný vliv zaměstnanců na rizikový profil dané instituce. Tyto předpoklady založené na kvantitativních kritériích se nicméně nepoužijí v případě, kdy instituce stanoví na základě dodatečných objektivních podmínek a s přihlédnutím ke všem rizikům, kterým je nebo může být vystavena, že zaměstnanci ve skutečnosti nemají podstatný vliv na její rizikový profil. Vyloučení zaměstnanců s nejvyšším příjmem, kteří byli podle těchto kritérií určeni, by mělo podléhat schválení příslušným orgánem, aby bylo zajištěno účinné a jednotné uplatňování kritérií. U zaměstnanců s odměnou vyšší než 1 000 000 EUR (osoby s vysokými příjmy) by příslušné orgány měly před schválením vyloučení informovat orgán EBA, aby bylo zajištěno jednotné uplatňování kritérií, zejména za takových výjimečných okolností. Postup určení zaměstnanců včetně uplatnění možnosti vyloučení by však měly vždy podléhat přezkumu orgány dohledu v souladu s čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU.
(13)
Také skutečnost, že se zaměstnanec řadí do stejné příjmové skupiny jako vrcholné vedení nebo zaměstnanci odpovědní za činnosti spojené s podstupováním rizik, může být ukazatelem, že jeho pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce. Při stanovení příjmové skupiny by se neměla brát v úvahu odměna vyplácená zaměstnancům v kontrolních a podpůrných funkcích a členům vedoucího orgánu s dozorčí funkcí. Při uplatňování tohoto kritéria by měla být zohledněna skutečnost, že úroveň platů se v jednotlivých jurisdikcích liší. Instituce by měly mít možnost prokázat, že zaměstnanci, kteří spadají do dané příjmové skupiny, avšak nesplňují žádné kvalitativní nebo jiné kvantitativní kritérium, nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, s přihlédnutím ke všem rizikům, kterým instituce je nebo může být vystavena. Vyloučení zaměstnanců s vysokou celkovou odměnou z použití tohoto kritéria by mělo podléhat oznámení, aby byl umožněn včasný přezkum orgánem dohledu a zajištěno jednotné uplatňování tohoto kritéria.
(14)
Příslušné orgány by měly zajistit, aby instituce vedly záznamy o provedeném posouzení a zaměstnancích, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil, aby příslušné orgány a auditoři mohli posouzení přezkoumat. V dokumentaci by měli být uvedeni též zaměstnanci, kteří byli určeni podle kritérií na základě své odměny, ale jejichž pracovní činnosti nejsou považovány za činnosti s podstatným vlivem na rizikový profil instituce.
(15)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem předložených Komisi orgánem EBA.
(16)
Orgán EBA uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví regulační technické normy týkající se kvalitativních a vhodných kvantitativních kritérií k určení kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, jak uvádí čl. 92 odst. 2 směrnice 2013/36/EU, na úrovni skupiny, mateřské společnosti a dceřiných společností, včetně institucí, které jsou zřízeny v offshore finančních centrech.
Článek 2
Použití kritérií
Aniž je dotčena povinnost příslušných orgánů zajistit, aby instituce dodržovaly zásady uvedené v článcích 92, 93 a 94 směrnice 2013/36/EU u všech kategorií zaměstnanců, jejichž pracovní činnosti mají podstatný vliv na rizikový profil instituce, jak stanoví čl. 92 odst. 2 uvedené směrnice, považují se zaměstnanci, kteří splňují jakékoli kvalitativní kritérium uvedené v článku 3 tohoto nařízení nebo jakékoli kvantitativní kritérium uvedené v článku 4 tohoto nařízení, za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce.
Článek 3
Kvalitativní kritéria
Zaměstnanec je považován za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce, pokud je splněno jakékoli z těchto kvalitativních kritérií:
1)
zaměstnanec je členem vedoucího orgánu v řídící funkci,
2)
zaměstnanec je členem vedoucího orgánu v dozorčí funkci,
3)
zaměstnanec je členem vrcholného vedení,
4)
zaměstnanec je odpovědný vedoucímu orgánu za činnosti nezávislého řízení rizik, zajišťování shody s předpisy nebo interního auditu,
5)
zaměstnanec nese celkovou odpovědnost za řízení rizik v rámci obchodní jednotky, jak ji definuje čl. 142 odst. 1 bod 3 nařízení (EU) č. 575/2013, které byl přidělen vnitřně stanovený kapitál v souladu s článkem 73 směrnice 2013/36/EU, jenž představuje nejméně 2 % vnitřně stanoveného kapitálu instituce („významná obchodní jednotka“),
6)
zaměstnanec vede významnou obchodní jednotku,
7)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost v rámci jedné z funkcí uvedených v bodě 4 nebo ve významné obchodní jednotce a je přímo podřízen zaměstnanci určenému podle bodu 4 nebo 5,
8)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost ve významné obchodní jednotce a je přímo podřízen zaměstnanci, který tuto jednotku vede,
9)
zaměstnanec vede útvar zodpovědný za právní záležitosti, finance včetně zdanění a sestavování rozpočtu, lidské zdroje, odměňování, informační technologie nebo ekonomickou analýzu,
10)
zaměstnanec je odpovědný za výbor, který odpovídá za řízení kategorie rizika uvedené v článcích 79 až 87 směrnice 2013/36/EU, s výjimkou úvěrového a tržního rizika, nebo je členem takového výboru,
11)
ve vztahu k expozicím úvěrovému riziku o nominální hodnotě na transakci představující 0,5 % kmenového kapitálu tier 1 instituce a činící nejméně 5 milionů EUR zaměstnanec:
a)
odpovídá za iniciování úvěrových návrhů nebo strukturování úvěrových produktů, což může vést ke vzniku uvedených expozic úvěrovému riziku, nebo
b)
má pravomoc přijmout, schválit nebo zamítnout rozhodnutí o takové expozici úvěrovému riziku, nebo
c)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat rozhodnutí podle písmene a) nebo b),
12)
ve vztahu k instituci, na niž se nevztahuje výjimka pro malá obchodní portfolia podle čl. 94 nařízení (EU) č. 575/2013, zaměstnanec:
a)
má pravomoc přijmout, schválit nebo zamítnout rozhodnutí o transakcích v obchodním portfoliu, které v souhrnu splňují jeden z následujících limitů:
i)
používá-li se standardizovaný přístup, kapitálový požadavek k tržním rizikům, který představuje 0,5 % či více kmenového kapitálu tier 1 instituce, nebo
ii)
je-li pro regulatorní účely schválena metoda interního modelu, 5 % či více interního limitu instituce pro hodnotu v riziku pro expozice obchodního portfolia na hladině spolehlivosti 99 % (jednostranný interval spolehlivosti), nebo
b)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat rozhodnutí podle písmene a),
13)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost za skupinu zaměstnanců, kteří jsou samostatně oprávněni zavazovat instituci v rámci transakcí, a jsou splněny obě tyto podmínky:
a)
tato oprávnění ve svém součtu dosahují nebo přesahují limit stanovený v bodě 11 písm. a), v bodě 11 písm. b) nebo v bodě 12 písm. a) podbodě i),
b)
je-li pro regulatorní účely schválena metoda interního modelu, tato oprávnění dosahují 5 % či více interního limitu instituce pro hodnotu v riziku pro expozice obchodního portfolia na hladině spolehlivosti 99 % (jednostranný interval spolehlivosti). Pokud instituce nevypočítává hodnotu v riziku na úrovni tohoto zaměstnance, sečtou se limity hodnoty v riziku jemu podřízených zaměstnanců,
14)
pokud jde o rozhodnutí schválit nebo zamítnout zavádění nových produktů, zaměstnanec:
a)
má pravomoc přijímat takováto rozhodnutí, nebo
b)
je členem výboru, který má pravomoc přijímat taková rozhodnutí,
15)
zaměstnanec má vedoucí odpovědnost za zaměstnance, který splňuje některé z kritérií stanovených v bodech 1 až 14.
Článek 4
Kvantitativní kritéria
1. S výhradou odstavců 2 až 5 je zaměstnanec považován za zaměstnance s podstatným vlivem na rizikový profil instituce, pokud je splněno jakékoli z těchto kvantitativních kritérií:
a)
zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 500 000 EUR nebo více,
b)
zaměstnanec patří mezi 0,3 % počtu zaměstnanců, zaokrouhleno nahoru na nejbližší celé číslo, kterým byla v předchozím účetním období přiznána nejvyšší celková odměna,
c)
zaměstnanci byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna, která se rovná nejnižší celkové odměně přiznané v témže účetním období členu vrcholného vedení nebo je vyšší, nebo zaměstnanec splňuje jakékoli kritérium uvedené v čl. 3 bodech 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 nebo 14.
2. Kritérium stanovené v odstavci 1 se nepovažuje za splněné, pokud instituce stanovila, že pracovní činnosti zaměstnance nemají podstatný vliv na rizikový profil instituce, protože zaměstnanec nebo kategorie zaměstnanců, do níž zaměstnanec patří:
a)
vykonává pracovní činnosti a má pravomoci pouze v obchodní jednotce, jež není významnou obchodní jednotkou, nebo
b)
nemá v rámci výkonu pracovních činností podstatný vliv na rizikový profil významné obchodní jednotky.
3. Podmínka uvedená v odst. 2 písm. b) se hodnotí na základě objektivních kritérií, která zohledňují veškerá relevantní rizika a ukazatele výkonnosti, jež instituce používá k identifikaci, řízení a sledování rizik v souladu s článkem 74 směrnice 2013/36/EU, a na základě povinností a pravomocí zaměstnance nebo kategorie zaměstnanců a jejich vlivu na rizikový profil instituce v porovnání s vlivem pracovních činností zaměstnanců určených podle kritérií stanovených v článku 3 tohoto nařízení.
4. Instituce oznámí příslušnému orgánu odpovědnému za obezřetnostní dohled nad institucí, že ve vztahu ke kritériu v odst. 1 písm. a) uplatňuje odstavec 2. V oznámení instituce uvede, na jakém základě stanovila, že dotyčný zaměstnanec nebo kategorie zaměstnanců, do níž zaměstnanec patří, splňuje některou z podmínek stanovených v odstavci 2, a popřípadě přiloží posouzení, jež provedla podle odstavce 3.
5. Uplatnění odstavce 2 ve vztahu k zaměstnanci, kterému byla v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 750 000 EUR nebo více, nebo ve vztahu ke kritériu v odst. 1 písm. b) podléhá předchozímu schválení příslušným orgánem odpovídajícím za obezřetnostní dohled nad institucí.
Příslušný orgán vydá předchozí souhlas, pouze je-li instituce schopna prokázat, že je splněna některá z podmínek stanovených v odstavci 2, a ve vztahu k podmínce v odst. 2 písm. b) s přihlédnutím ke kritériím pro posouzení stanoveným v odstavci 3.
Pokud byla zaměstnanci v předchozím účetním období přiznána celková odměna ve výši 1 000 000 EUR nebo více, vydá příslušný orgán předchozí souhlas pouze za výjimečných okolností. Aby bylo zajištěno jednotné uplatňování tohoto článku, informuje příslušný orgán před vydáním svého souhlasu pro takového zaměstnance Evropský orgán pro bankovnictví.
Článek 5
Výpočet přiznané odměny
1. Pro účely tohoto nařízení se výše odměny, jež byla přiznána, ale zatím nevyplacena, stanoví podle hodnoty ke dni přiznání bez ohledu na použití diskontní sazby uvedené v čl. 94 odst. 1 písm. g) bodu iii) směrnice 2013/36/EU nebo na snížení při vyplacení, ať již z důvodu zpětného vyžádání, malusu či jinak. Všechny částky se počítají v hrubé výši a v přepočtu na plné pracovní úvazky.
2. Pro účely čl. 4 odst. 1 písm. b) a c) lze přiznanou odměnu posuzovat odděleně za každý členský stát a třetí zemi, kde má instituce pobočku, a zaměstnanci jsou přiděleni zemi, v níž vykonávají převážnou část svých činností.
Článek 6
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. března 2014.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 604/2014
z dne 4. marca 2014
o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede regulativnih tehničnih standardov v zvezi s kvalitativnimi in ustreznimi kvantitativnimi merili za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (1), zlasti člena 94(2) Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V skladu z Direktivo 2013/36/EU, zlasti členom 74 Direktive, morajo imeti institucije stabilno ureditev upravljanja in učinkovite procese za ugotavljanje, upravljanje in spremljanje tveganj ter poročanje o tveganjih, katerim so ali bi lahko bile izpostavljene. Te ureditve in procesi morajo biti celoviti in sorazmerni z naravo, obsegom in zapletenostjo tveganj, ki izhajajo iz poslovnega modela in dejavnosti institucij. Med drugim morajo upoštevati posebna tveganja, ki so opredeljena v členih 79 do 87 navedene direktive. Pristojni organi ureditve in procese ocenijo v postopku nadzorniškega pregledovanja in ovrednotenja v skladu s členom 97 navedene direktive. Institucije obravnavajo ugotovljena tveganja v okviru procesa ocenjevanja ustreznega notranjega kapitala v skladu s členom 73 navedene direktive.
(2)
Okvir za bonitetni nadzor, ki je bil vzpostavljen z Direktivo 2013/36/EU, zahteva, da morajo vse institucije opredeliti vse zaposlene, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij. Merila, ki se uporabljajo za oceno pomembnosti vpliva poklicne dejavnosti zaposlenih na profil tveganosti, bi morala upoštevati potencialni vpliv zaposlenih na profil tveganosti institucije na podlagi njihove pristojnosti in odgovornosti ter kazalnikov tveganja in uspešnosti institucije. Pri oceni bi bilo treba upoštevati notranjo organiziranost ter naravo, obseg in zapletenost dejavnosti institucije. Merila bi morala v celoti upoštevati vsa tveganja, ki jim je ali bi jim lahko bila izpostavljena institucija ali skupina. To bi moralo institucijam tudi omogočiti, da v politiki prejemkov določijo ustrezne spodbude za zagotovitev skrbnega ravnanja zaposlenih, in zagotoviti, da opredelitev tistih zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij, odraža stopnjo tveganja različnih dejavnosti znotraj institucije.
(3)
EBA je leta 2012 objavila rezultate raziskave o nacionalnem izvajanju in praktični uporabi smernic, ki jih je izdal Odbor evropskih bančnih nadzornikov o politikah in praksah glede prejemkov (smernice CEBS) in so vsebovale splošna merila za ocenjevanje pomembnosti vpliva zaposlenih na profil tveganosti institucij. Raziskava je pokazala, da izvajanje določb glede prejemkov iz Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) s strani institucij in pristojnih organov ni doseglo zadostne stopnje usklajenosti. Prakse glede prejemkov še vedno niso dovolj usklajene in zlasti merila, ki se uporabljajo za opredelitev zaposlenih, niso vedno dovolj upoštevala učinka poklicnih dejavnosti zaposlenih na profil tveganosti institucije. Pristopi različnih institucij in držav članic za opredelitev teh zaposlenih so se še naprej precej razlikovali. Ti regulativni tehnični standardi bi torej morali temeljiti na izkušnjah, pridobljenih z uporabo Direktive 2006/48/ES in smernic CEBS, ter imeti za cilj višjo raven usklajenosti. EBA bo v skladu s členom 75(2) Direktive 2013/36/EU izdala nove smernice o preudarnih politikah prejemkov, ki bodo skladne z načeli iz navedene direktive.
(4)
Določiti bi bilo treba niz jasnih kvalitativnih in ustreznih kvantitativnih meril, da bi se opredelile ključne kategorije zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, ter tako zagotovil usklajen pristop po vsej Uniji in zajel skupen sklop najbolj relevantnih tveganj. V skladu s členom 94(2) Direktive 2013/36/EU morajo biti vse kategorije zaposlenih, opredeljenih s temi merili, kategorije zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije. Institucije bi morale upoštevati tudi rezultate lastnih ocen tveganja v okviru notranjih postopkov. Pristojni organi bi morali v celoti opredeliti vse zaposlene, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije.
(5)
Člani upravljalnega organa imajo končno odgovornost za institucijo, njeno strategijo in dejavnosti ter imajo lahko zato vedno pomemben vpliv na profil tveganosti institucije. To velja tako za člane upravljalnega organa v njegovi funkciji upravljanja, ki sprejemajo odločitve, kot tudi za člane nadzorne funkcije, ki nadzirajo postopek odločanja in presojajo sprejete odločitve.
(6)
Višje vodstvo in višji zaposleni, odgovorni za pomembne poslovne enote, za upravljanje določenih kategorij tveganja, kot so likvidnost, operativno ali obrestno tveganje, in za kontrolne funkcije znotraj institucije, so odgovorni tudi za tekoče upravljanje poslovanja ter s tem povezana tveganja ali kontrolne funkcije. To vključuje odgovornost za sprejemanje strateških ali drugih temeljnih odločitev o poslovnih dejavnostih ali uporabljenem okviru nadzora. Tveganja, ki jih prevzemajo podjetja, in način njihovega upravljanja so najpomembnejši dejavniki za profil tveganosti institucije.
(7)
Poleg funkcij, ki so odgovorne za ustvarjanje dodatnih poslov, izpostavljajo institucijo pomembnemu operativnemu in drugim tveganjem tudi funkcije, odgovorne za zagotavljanje notranje podpore, ki so bistvenega pomena za delovanje podjetij in so pristojne za sprejemanje odločitev na teh področjih. Zato poklicne dejavnosti zaposlenih s takšnimi funkcijami tudi pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije.
(8)
Kreditno tveganje in tržno tveganje se običajno prevzemata za ustvarjanje poslov, zato se lahko vpliv dejavnosti, ki ustvarjajo ta tveganja, na profil tveganja oceni z uporabo meril, ki temeljijo na omejitvah pooblastil, izračunanih vsaj enkrat letno na podlagi podatkov o kapitalu in pristopov, ki se uporabljajo za regulativne namene. Pri tem se za kreditna tveganja uporabi prag de minimis, da se zagotovi sorazmerna uporaba meril znotraj malih institucij.
(9)
Merila za opredelitev zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij, bi morala upoštevati dejstvi, da se v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) za nekatere institucije lahko opustijo zahteve glede trgovalne knjige in da so omejitve za posamezne institucije določene na različne načine z uporabo različnih pristopov za izračun kapitalskih zahtev.
(10)
Glede na to, da na rezultate odločitev pogosto vplivajo zaposleni, ki dajo pobudo za odločitev, medtem ko uradna pristojnost za sprejemanje odločitev ostaja pri višjem vodstvu ali odborih, bi merila morala upoštevati bistvene elemente v takšnih postopkih odločanja.
(11)
Zaposleni na vodstvenih položajih so odgovorni za poslovne dejavnosti na področju, ki ga upravljajo. Zato bi ustrezna merila morala zagotoviti, da za zaposlene velja, da pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij, če so odgovorni za skupine zaposlenih, katerih dejavnosti bi lahko pomembno vplivale na profil tveganosti institucij. To vključuje primere, ko dejavnosti posameznih zaposlenih pod njihovim vodstvom posamezno nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti institucij, vendar bi celotni obseg njihovih dejavnosti lahko imel takšen vpliv.
(12)
Poleg kvalitativnih meril bi bilo treba določiti ustrezna kvantitativna merila za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije. Celotni dodeljeni prejemki so odvisni predvsem od prispevka zaposlenih k uspešnemu doseganju poslovnih ciljev institucije in tako od odgovornosti, nalog, sposobnosti in znanj zaposlenih ter uspešnosti zaposlenih in institucije. Če so zaposlenemu dodeljeni celotni prejemki, ki presegajo ustrezni prag, je razumno predvidevati, da je to povezano s prispevkom zaposlenega k poslovnim ciljem institucije in z vplivom poklicnih dejavnosti zaposlenega na profil tveganosti institucije. Zato je primerno, da ta kvantitativna merila temeljijo na celotnih prejemkih, ki jih prejme zaposleni, in sicer tako v absolutnem smislu kot v primerjavi z drugimi zaposlenimi znotraj iste institucije. Pri uporabi teh kvantitativnih meril bi bilo treba, kadar je to primerno, upoštevati dejstvo, da se raven plačil po jurisdikcijah razlikuje. Treba bi bilo določiti jasne in ustrezne pragove za opredelitev zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij, ter pri tem upoštevati podatke, ki jih zberejo EBA in pristojni organi. Ta kvantitativna merila so podlaga za utemeljeno predpostavko, da zaposleni pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije. Vendar se take predpostavke, ki temeljijo na kvantitativnih merilih, ne bi smele uporabljati, če institucije na podlagi dodatnih objektivnih pogojev ugotovijo, da zaposleni dejansko nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti institucije, pri čemer se upoštevajo vsa tveganja, ki jim je institucija izpostavljena ali bi jim lahko bila izpostavljena. Izvzetje zaposlenih z najvišjimi zaslužki, opredeljenimi v skladu s temi merili, bi moral odobriti pristojni organ, da bi se zagotovila učinkovita in dosledna uporaba teh meril. Za zaposlene, katerim je dodeljenih več kot 1 000 000 EUR (zaposleni z visokimi dohodki), bi morali pristojni organi pred odobritvijo izvzetij obvestiti EBA, da se zagotovi usklajena uporaba teh meril, še zlasti v takšnih izjemnih okoliščinah. Postopek opredelitve, vključno z uporabo izvzetij, pa mora biti kljub temu vedno predmet nadzorniškega pregledovanja v skladu s členom 92(2) Direktive 2013/36/EU.
(13)
Dejstvo, da zaposleni spadajo v isti plačilni razred kot višje vodstvo ali prevzemniki tveganj, je lahko tudi pokazatelj, da poklicne dejavnosti zaposlenih pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij. Pri določitvi plačilnega razreda se ne bi smeli upoštevati prejemki, plačani zaposlenim v kontrolnih funkcijah, podpornih funkcijah in članom upravljalnega organa v nadzorni funkciji. Pri uporabi tega merila bi bilo treba upoštevati dejstvo, da se raven plačil po jurisdikcijah razlikuje. Institucijam bi moralo biti omogočeno dokazati, da zaposleni, ki spadajo v ta plačilni razred, vendar ne izpolnjujejo katerega koli kvalitativnega ali drugega kvantitativnega merila, ne vplivajo pomembno na profil tveganosti institucije, pri čemer se upoštevajo vsa tveganja, ki jim je ali bi jim lahko bila izpostavljena institucija. Za izvzetje zaposlenih z visokimi celotnimi prejemki iz tega merila bi moral veljati postopek priglasitve, da bi se omogočilo pravočasno nadzorniško pregledovanje za zagotovitev dosledne uporabe tega merila.
(14)
Pristojni organi bi morali zagotoviti, da institucije vzdržujejo evidenco opravljenih ocen in zaposlenih, za katerih poklicne dejavnosti je opredeljeno, da pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij, tako da lahko pristojni organ in revizorji pregledajo oceno. Dokumentacija bi morala vključevati tudi zaposlene, opredeljene na podlagi meril, ki temeljijo na njihovih prejemkih, vendar za katere so poklicne dejavnosti ocenjene kot dejavnosti, ki nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti institucij.
(15)
Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je EBA predložila Komisiji.
(16)
EBA je opravila odprta javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter prosila za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (4) -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja in področje uporabe
Ta uredba določa regulativne tehnične standarde v zvezi s kvalitativnimi in ustreznimi kvantitativnimi merili za opredelitev kategorij zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucij, kakor je navedeno v členu 92(2) Direktive 2013/36/EU, na ravni skupine, nadrejene osebe in podrejene družbe, vključno z institucijami, ustanovljenimi v offshore finančnih središčih.
Člen 2
Uporaba meril
Brez poseganja v obveznosti pristojnega organa za zagotavljanje, da institucije upoštevajo načela, določena v členih 92, 93 in 94 Direktive 2013/36/EU, se za vse kategorije zaposlenih, katerih poklicne dejavnosti pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije v skladu s členom 92(2) navedene direktive, zaposleni, ki izpolnjujejo katerega koli od kvalitativnih meril iz člena 3 te uredbe ali katerega koli od kvantitativnih meril iz člena 4 te uredbe, obravnavajo, kot da pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije.
Člen 3
Kvalitativna merila
Za zaposlene velja, da pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, če je izpolnjeno katero koli od naslednjih kvalitativnih meril:
1.
zaposleni je član upravljalnega organa v njegovi funkciji upravljanja;
2.
zaposleni je član upravljalnega organa v njegovi nadzorni funkciji;
3.
zaposleni je član višjega vodstva;
4.
zaposleni upravljalnemu organu odgovarja za dejavnosti neodvisne funkcije upravljanja tveganj, funkcije zagotavljanja skladnosti ali funkcije notranje revizije;
5.
zaposleni je v celoti odgovoren za upravljanje tveganj v okviru poslovne enote, kakor je opredeljena v členu 142(1)(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 in kateri je bil razdeljen notranji kapital v skladu s členom 73 Direktive 2013/36/EU, ki predstavlja najmanj 2 % notranjega kapitala institucije (v nadaljnjem besedilu: pomembna poslovna enota);
6.
zaposleni vodi pomembno poslovno enoto;
7.
zaposleni ima vodstvene odgovornosti v eni izmed funkcij iz točke 4 ali v pomembni poslovni enoti in poroča neposredno zaposlenemu, opredeljenemu v skladu s točko 4 ali 5;
8.
zaposleni ima vodstvene odgovornosti v pomembni poslovni enoti in poroča neposredno zaposlenemu, ki vodi navedeno enoto;
9.
zaposleni vodi funkcijo, pristojno za pravne zadeve, finance, vključno z obdavčitvijo in pripravo proračuna, človeške vire, plačno politiko, informacijsko tehnologijo ali ekonomsko analizo;
10.
zaposleni je odgovoren za ali je član odbora, odgovornega za upravljanje kategorije tveganja iz členov 79 do 87 Direktive 2013/36/EU, ki ni kreditno tveganje in tržno tveganje;
11.
glede izpostavljenosti iz naslova kreditnega tveganja v nominalnem znesku na transakcijo, ki predstavlja 0,5 % navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije in je vsaj 5 milijonov EUR, je zaposleni:
(a)
odgovoren za kreditne predloge ali strukturiranje kreditnih proizvodov, ki lahko povzročijo take izpostavljenosti iz naslova kreditnega tveganja, ali
(b)
ima pooblastilo za sprejemanje ali odobritev odločitev o takšnih izpostavljenostih iz naslova kreditnega tveganja ali veto na njih ali
(c)
je član odbora, ki je pristojen za sprejemanje odločitev iz točke (a) ali (b);
12.
v zvezi z institucijo, za katero se ne uporablja odstopanja za majhen obseg postavk trgovalne knjige iz člena 94 Uredbe (EU) št. 575/2013, ima zaposleni:
(a)
pooblastilo za sprejemanje, odobritev ali veto na odločitve o transakcijah iz trgovalne knjige, ki skupno dosegajo enega od naslednjih pragov:
(i)
kjer je uporabljen standardiziran pristop, kapitalsko zahtevo za tržna tveganja, ki predstavlja 0,5 % ali več navadnega lastniškega temeljnega kapitala institucije, ali
(ii)
če je notranji pristop, ki temelji na modelu, odobren za regulativne namene, 5 % ali več notranje omejitve tvegane vrednosti institucije za izpostavljenosti v trgovalni knjigi pri 99. percentilu (enostranski interval zaupanja) ali
(b)
je član odbora, ki ima pooblastilo za sprejemanje odločitev iz točke (a);
13.
zaposleni ima vodstvene odgovornosti za skupino zaposlenih, ki imajo posamezna pooblastila za sklepanje poslov v imenu institucije in je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:
(a)
vsota teh pristojnosti je enaka pragu, določenem v točki 11(a), točki 11(b) ali točki 12(a)(i), ali ga presega;
(b)
če je notranji pristop, ki temelji na modelu, odobren za regulativne namene, te pristojnosti znašajo 5 % ali več notranje omejitve tvegane vrednosti institucije za izpostavljenosti v trgovalni knjigi pri 99. percentilu (enostranski interval zaupanja). Če institucija ne izračuna tvegane vrednosti na ravni tega zaposlenega, se seštejejo omejitve tvegane vrednosti zaposlenih, ki jih vodi ta zaposleni;
14.
glede odločitev o odobritvi ali vetu na uvedbo novih proizvodov, ima zaposleni:
(a)
pooblastilo za sprejemanje takšnih odločitev ali
(b)
je član odbora, ki ima pooblastilo za sprejemanje takšnih odločitev;
15.
zaposleni ima vodstvene odgovornosti za zaposlenega, ki izpolnjuje enega od meril iz točk 1 do 14.
Člen 4
Kvantitativna merila
1. Ob upoštevanju odstavkov 2 do 5 velja, da zaposleni pomembno vplivajo na profil tveganosti institucije, če je izpolnjeno katero koli od naslednjih kvantitativnih meril:
(a)
celotni dodeljeni prejemki zaposlenemu so v preteklem poslovnem letu znašali 500 000 EUR ali več;
(b)
zaposleni je med 0.3 % zaposlenih, zaokroženo navzgor na naslednje celo število, ki so jim bili dodeljeni najvišji celotni prejemki v predhodnem poslovnem letu;
(c)
celotni dodeljeni prejemki zaposlenemu v preteklem poslovnem letu so enaki ali večji od najnižjih celotnih prejemkov, dodeljenih v navedenem poslovnem letu članu višjega vodstva, ali izpolnjujejo katero koli merilo iz točk 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 ali 14 člena 3.
2. Merilo iz odstavka 1 ne velja za izpolnjeno, če institucija ugotovi, da poklicne dejavnosti zaposlenega nimajo pomembnega vpliva na profil tveganosti institucij, saj zaposleni ali kategorija zaposlenih, kateri pripada zaposleni:
(a)
izvaja samo poklicne dejavnosti in ima pristojnosti v poslovni enoti, ki ni pomembna poslovna enota, ali
(b)
z izvedenimi poklicnimi dejavnostmi nima pomembnega vpliva na profil tveganosti pomembne poslovne enote.
3. Pogoj iz točke (b) odstavka 2 se ocenjuje na podlagi objektivnih meril, ki upoštevajo vsa zadevna tveganja in kazalnike uspešnosti, ki jih uporabljajo institucije za ugotavljanje, upravljanje in spremljanje tveganj v skladu s členom 74 Direktive 2013/36/EU in na podlagi nalog in pristojnosti zaposlenega ali kategorije zaposlenih ter njihovega vpliva na profil tveganosti institucije v primerjavi z vplivom zaposlenih, opredeljenih z merili, določenimi v členu 3 te uredbe.
4. Institucija uradno obvesti pristojni organ, odgovoren za bonitetni nadzor uporabe odstavka 2 v zvezi z merilom iz točke (a) odstavka 1. V obvestilu je navedena podlaga, na kateri je institucija določila, da zadevni zaposleni ali kategorija zaposlenih, ki ji pripada zaposleni, izpolnjuje enega od pogojev iz odstavka 2 in, če je primerno, vključuje oceno, ki jo je izvedla institucija v skladu z odstavkom 3.
5. Uporabo odstavka 2 s strani institucije glede zaposlenega, katerega celotni prejemki v preteklem poslovnem letu so znašali 750 000 EUR ali več, ali glede merila iz točke (b) odstavka 1 mora predhodno odobriti pristojni organ, odgovoren za bonitetni nadzor navedene institucije.
Pristojni organ da svojo predhodno odobritev le, če lahko institucija dokaže, da je izpolnjen eden izmed pogojev iz odstavka 2 ob upoštevanju merila za ocenjevanje iz odstavka 3 v zvezi s pogojem iz točke (b) odstavka 2.
Če so v predhodnem poslovnem letu celotni dodeljeni prejemki zaposlenemu znašali 1 000 000 EUR ali več, pristojni organ da svojo predhodno odobritev le v izjemnih okoliščinah. Da bi bila zagotovljena dosledna uporaba tega člena, pristojni organ pred odobritvijo v zvezi s takim zaposlenim obvesti Evropski bančni organ.
Člen 5
Izračun dodeljenih prejemkov
1. Za namene te uredbe se prejemki, ki so bili dodeljeni, vendar še niso bili izplačani, vrednotijo po stanju na datum dodelitve brez upoštevanja uporabe diskontne stopnje iz člena 94(1)(g)(iii) Direktive 2013/36/EU ali zmanjšanja izplačil bodisi z vračilom sredstev, sistemom malusov ali kako drugače. Vsi zneski se izračunajo v bruto vrednosti in v ekvivalentu polnega delovnega časa.
2. Za namene uporabe točk (b) in (c) člena 4(1) se dodeljeni prejemki lahko obravnavajo posebej za vsako državo članico in tretjo državo, v kateri ima institucija podružnico, in zaposleni se razporedijo na državo, kjer opravijo večji del svojih dejavnosti.
Člen 6
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 4. marca 2014