NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 600/2014
ze dne 15. května 2014
o trzích finančních nástrojů a o změně nařízení (EU) č. 648/2012
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nedávná finanční krize odhalila v oblasti transparentnosti finančních trhů slabá místa, která mohou přispět ke škodlivým socio-ekonomickým důsledkům. Posílení transparentnosti je jednou ze společných zásad pro posílení finančního systému, jak potvrdilo také prohlášení čelných představitelů skupiny G20 přijaté v Londýně dne 2. dubna 2009. Za účelem posílení transparentnosti a zlepšení fungování vnitřního trhu s finančními nástroji by měl být zaveden nový rámec stanovující jednotné požadavky na transparentnost obchodů na trzích s finančními nástroji. Tento rámec by měl stanovit komplexní pravidla pro širokou škálu finančních nástrojů. Měl by doplnit požadavky na transparentnost pokynů a obchodů s akciemi stanovené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (4).
(2)
Skupina na vysoké úrovni pro finanční dohled v EU, které předsedal Jacques de Larosière, vyzvala Unii k vytvoření harmonizovanějšího souboru předpisů v oblasti finanční regulace. V souvislosti s budoucí evropskou dohledovou architekturou zasedání Evropské rady ve dnech 18. a 19. června 2009 zdůraznilo potřebu vytvořit jednotný evropský soubor pravidel, který by se vztahoval na všechny finanční instituce na vnitřním trhu.
(3)
V důsledku toho by se nová legislativa měla skládat ze dvou různých právních nástrojů: směrnice a tohoto nařízení. Oba právní nástroje by měly společně tvořit právní rámec upravující požadavky na investiční podniky, regulované trhy a poskytovatele služeb hlášení údajů. Toto nařízení by tedy mělo být vykládáno společně s uvedenou směrnicí. Potřeba vytvořit jednotný soubor pravidel pro všechny instituce ohledně určitých požadavků a vyhnout se možné regulatorní arbitráži stejně jako poskytnout účastníkům trhu větší právní jistotu a snížit složitost regulace opodstatňuje použití právního základu, který dovoluje přijmout nařízení. S cílem odstranit zbývající překážky obchodu a významná narušení hospodářské soutěže, které pramení z rozdílností mezi vnitrostátními právními řády, a zabránit vzniku dalších možných překážek obchodu a významných narušení hospodářské soutěže je nezbytné přijmout nařízení, které by zavedlo jednotná pravidla použitelná ve všech členských státech. Takovýto přímo použitelný právní akt má za cíl rozhodujícím způsobem přispět k hladkému fungování vnitřního trhu, a měl by tedy vycházet z článku 114 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) vykládaného v souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora Evropské unie.
(4)
Směrnice 2004/39/ES stanovila pravidla pro předobchodní a poobchodní transparentnost obchodování s akciemi přijatými k obchodování na regulovaném trhu a pro hlášení obchodů s finančními nástroji přijatými k obchodování na regulovaném trhu příslušným orgánům. Směrnici je nutné přepracovat s cílem vhodně reagovat na vývoj na finančních trzích a kvůli řešení slabých míst a vyplnění mezer, které se mimo jiné projevily během krize finančních trhů.
(5)
Ustanovení týkající se požadavků na transparentnost obchodů a transparentnost regulace by měla mít formu přímo použitelných právních předpisů uplatňovaných na všechny investiční podniky, které by se měly řídit jednotnými pravidly na všech trzích Unie, aby bylo zajištěno jednotné uplatňování jednotného regulačního rámce, aby se posílila důvěra v transparentnost trhů v celé Unii, aby se snížila složitost regulace a náklady investičních podniků na dodržování předpisů, zejména u finančních institucí působících přeshraničně, a aby se přispělo k odstranění narušení hospodářské soutěže. Přijetí nařízení, které zajistí přímou použitelnost, je nejvhodnější pro dosažení uvedených cílů na poli regulace a pro zajištění jednotných podmínek tím, že zamezí vzniku lišících se vnitrostátních požadavků, k nimž by vedlo provedení směrnice.
(6)
Je důležité zajistit, aby obchodování s finančními nástroji probíhalo co nejvíce v organizovaných systémech a aby byly tyto systémy řádně regulovány. Na základě směrnice 2004/39/ES se rozvinuly určité systémy obchodování, které nebyly řádně zachyceny regulačním režimem. Všechny systémy obchodování s finančními nástroji, jako jsou např. entity známé jako sítě párování pokynů, by měly být do budoucna řádně regulovány a měly by být povoleny v rámci jednoho z typů mnohostranných obchodních systémů nebo jakožto systematický internalizátor na základě podmínek stanovených v tomto nařízení a ve směrnici 2014/65/EU (5).
(7)
Měly by být upřesněny a i nadále vzájemně úzce sladěny definice regulovaného trhu a mnohostranného obchodního systému (MTF) tak, aby bylo zřejmé, že účinně plní stejnou funkci organizovaného obchodování. Definice by měly vyloučit dvoustranné systémy, ve kterých investiční podnik vstupuje do každého obchodu na vlastní účet, a to i jako protistrana, jež nenese riziko a vstupuje mezi kupujícího a prodávajícího. Regulovaným trhům a mnohostranným obchodním systémům by nemělo být dovoleno provádět pokyny na účet zákazníka za použití svého vlastního kapitálu. Pojem „systém“ zahrnuje jak veškeré trhy, které jsou tvořeny souborem pravidel a platformou pro obchodování, tak trhy, jež fungují pouze na základě souboru pravidel. Regulované trhy a mnohostranné obchodní systémy nemusí být provozovateli „technického“ systému pro párování pokynů a mělo by jim být umožněno provozovat jiné obchodní protokoly, včetně systémů, v nichž uživatelé mohou obchodovat oproti kotacím, které požadují od více poskytovatelů. Trh, který je tvořen pouze souborem pravidel, jenž upravuje aspekty týkající se členství, přijímání nástrojů k obchodování, obchodování mezi členy, povinnosti týkající se hlášení a případně transparentnosti, je regulovaným trhem nebo mnohostranným obchodním systémem ve smyslu tohoto nařízení a obchody uzavřené podle uvedených pravidel se považují za uzavřené v systémech regulovaného trhu či v mnohostranném obchodním systému. Pojem „nákupní a prodejní zájmy“ je třeba chápat v širším smyslu, tedy tak, že zahrnuje pokyny, kotace a projevy zájmu.
Jeden z důležitých požadavků se týká povinnosti, aby byly tyto zájmy sdružovány v systému prostřednictvím závazných stanovených organizátorem systému. V důsledku toho budou tyto zájmy sdružovány podle pravidel systému nebo pomocí protokolů či vnitřních provozních postupů systému, včetně postupů obsažených v programovém vybavení počítačů. Pojmem „závazná pravidla“ se rozumí pravidla, která neponechávají regulovanému trhu nebo organizátorovi trhu nebo investičnímu podniku provozujícímu mnohostranný obchodní systém žádnou volnost v rozhodování o tom, jak se mohou zájmy vzájemně ovlivňovat. Uvedené definice vyžadují, aby se zájmy sdružovaly způsobem vedoucím k uzavření smlouvy, tedy aby realizace probíhala podle pravidel systému nebo pomocí protokolů či vnitřních provozních postupů systému.
(8)
S cílem zvýšit zvýšit transparentnost a účinnost finančních trhů v Unii a zajistit rovné podmínky pro různé obchodní systémy nabízející mnohostranné obchodní služby, je nezbytné zavést novou kategorii organizovaného obchodního systému (OTF) (uplatňující se na obchodní systémy) pro dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise a deriváty a zajistit, aby byla vhodně regulována a uplatňovala nediskriminační pravidla týkající se přístupu k tomuto systému. Tato nová kategorie je široce vymezena, a měla by tak nyní i v budoucnosti pokrýt všechny typy organizovaného provádění a sjednávání obchodů, které neodpovídají funkcím či regulativním specifikacím stávajících obchodních systémů. Je tedy třeba přijmout odpovídající organizační požadavky a pravidla transparentnosti, která podporují účinné určování cen. Tato nová kategorie zahrnuje systémy způsobilé pro obchodování s deriváty způsobilými ke clearingu a s dostatečně likvidními deriváty.
Neměla by zahrnovat nástroje, při kterých se nerealizuje či nesjednává žádný skutečný obchod, jako jsou například vývěsky používané k inzerci zájmu o prodeje či nákup, další subjekty shromažďující či sdílející možné zájmy o prodej či nákup, služby elektronického potvrzení po uzavření obchodu nebo komprese portfolií, jíž se snižují jiná než tržní rizika u stávajících portfolií derivátů, aniž se mění jejich tržní riziko. Kompresi portfolií může poskytovat celá škála podniků, které nejsou jako takové regulovány tímto nařízením nebo směrnicí 2014/65/EU, jako jsou např. ústřední protistrany, registry obchodních údajů, investiční podniky nebo organizátoři trhu. Je třeba vyjasnit, že v případě, že investiční podniky a organizátoři trhu provádějí kompresi portfolií, některá ustanovení tohoto nařízení a směrnice 2014/65/EU se na kompresi portfolia neuplatní. Vzhledem k tomu, že centrální depozitáři cenných papírů, v podléhají stejným požadavkům jako investiční podniky při poskytování určitých investičních služeb či výkonu určitých investičních činností neměla by se ustanovení tohoto nařízení a směrnice 2014/65/EU na podniky, které jimi nejsou upraveny, při provádění komprese portfolia.
(9)
Tato nová kategorie organizovaného obchodního systému doplní stávající typy obchodních systémů. Zatímco regulované trhy a mnohostranné obchodní systémy mají závazná pravidla pro provádění obchodů, organizátor organizovaného obchodního systému by měl provádět pokyny s základě volného uvážení s tím, že případně podléhá požadavkům předběžné transparentnosti a povinnosti nejlepšího způsobu provedení. Na obchody uzavírané v organizovaném obchodním systému organizovaném investičním podnikem či organizátorem trhu by se tedy měly vztahovat povinnosti v oblasti pravidel pro výkon činnosti, provedení za nejlepších podmínek a nakládání s pokyny zákazníků. Organizátor trhu s povolením k provozování organizovaného obchodního systému by měl mimoto dodržovat ustanovení kapitoly 1 směrnice 2014/65/EU, pokud jde o podmínky a postupy pro udělování povolení investičním podnikům. Investiční podnik nebo organizátor trhu provozující organizovaný obchodní systém by se měl řídit svým uvážením na dvou úrovních: zaprvé, pokud se bude rozhodovat o zadání pokynu v organizovaném obchodním systému nebo o jeho opětovném stažení a zadruhé, pokud se bude rozhodovat o tom, že nespáruje konkrétní pokyn s pokyny dostupnými v systému v určitý okamžik, je-li to v souladu s konkrétními pokyny zákazníků a s povinností nejlepšího způsobu provedení.
V případě systému, který kříží pokyny zákazníků, by měl mít organizátor možnost rozhodnout, zda, kdy a v jakém objemu chce spárovat dva či více pokynů v daném systému. V souladu s čl. 20 odst. 1, 2, 4 a 5 směrnice 2014/65/EU a aniž je dotčen čl. 20 odst. 3 směrnice 2014/65/EU by měl podnik mít možnost usnadnit jednání mezi zákazníky s cílem sloučit dva či více potenciálně slučitelných obchodních zájmů do jednoho obchodu. Na obou úrovních vlastního uvážení musí organizátor organizovaného obchodního systému plnit své povinnosti podle článků 18 a 27 směrnice 2014/65/EU. Organizátor trhu nebo investiční podnik provozující organizovaný obchodní systém uživatelům daného obchodního systému by měl jasně oznámit, za jakých podmínek se budou řídit svým uvážením. Protože však organizovaný obchodní systém představuje skutečnou obchodní platformu, měl by být organizátor platformy neutrální. Investiční podnik nebo organizátor trhu provozující organizovaný obchodní systém by proto měli podléhat požadavkům týkajícím se nediskriminačního provádění a jak investiční podnik, či organizátor trhu provozující organizovaný obchodní systém, tak jakýkoli jiný subjekt, který je součástí téže skupiny nebo právnické osoby jako investiční podnik nebo organizátor trhu, by neměli mít možnost provádět pokyny na účet zákazníka v rámci organizovaného obchodního systému za použití vlastního kapitálu.
Za účelem snazšího provedení jednoho nebo více pokynů zákazníků týkajících se dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů, u nichž byla podle článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (6) stanovena povinnost clearingu, bude moci organizátor organizovaného obchodního systému přistoupit ke „spárování pokynů na vlastní účet“ ve smyslu směrnice 2014/65/EU, pokud s tím zákazník souhlasil. Pokud se jedná o veřejnoprávní dluhopisy, pro které neexistuje likvidní trh, měl by mít investiční podnik či organizátor trhu provozující organizovaný obchodní systém možnost provádět obchodování na vlastní účet, které není obchodováním na základě spárování pokynů na vlastní účet. Při párování pokynů na vlastní účet musí být dodrženy veškeré požadavky na předobchodní a poobchodní transparentnost i povinnosti nejlepšího způsobu provedení. Organizátor organizovaného obchodního systému nebo jakýkoli subjekt, který je součástí téže skupiny nebo právnické osoby jako investiční podnik nebo organizátor trhu, by neměl v organizovaném obchodním systému, který sám provozuje, jednat jako systematický internalizátor. Organizátor organizovaného obchodního systému by rovněž měl v oblasti řádného řízení případných střetů zájmů podléhat stejným povinnostem jako mnohostranný obchodní systém.
(10)
Veškeré organizované obchodování by mělo probíhat v regulovaných systémech a mělo by být plně transparentní jak před uskutečněním, tak po uskutečnění obchodu. Vhodně nastavené požadavky na transparentnost se tudíž musí vztahovat na všechny druhy obchodních systémů a na všechny finanční nástroje, se kterými se v těchto systémech obchoduje.
(11)
K zajištění většího objemu obchodování na regulovaných obchodních systémech a u systematických internalizátorů by měla být do tohoto nařízení začleněna povinnost investičních podniků obchodovat akcie přijaté k obchodování na regulovaném trhu či obchodované v obchodním systému. Tato obchodní povinnost investičním podnikům ukládá, aby prováděly veškeré obchody (včetně obchodů prováděných na vlastní účet a obchodování při provádění pokynů na účet zákazníka) na regulovaném trhu, v mohostranném obchodním systému, u systematického internalizátora nebo ve srovnatelném obchodním systému třetí země. Je však rovněž třeba umožnit výjimku z této obchodní povinnosti, existují-li k tomu oprávněné důvody. Těmito oprávněnými důvody jsou případy, kdy se jedná o nesystematické, ad hoc, nepravidelné a sporadické obchody, jakož i obchody technické, jako jsou obchody typu „give-up“, jež se nepodílejí na procesu určování cen. Taková výjimka z uplatňování této obchodní povinnosti by neměla být využívána k obcházení omezení, která byla zavedena ohledně využívání výjimky z referenční ceny a výjimky ze sjednané ceny, nebo k provozování sítě párování pokynů či jiného systému párování.
Možností provádět obchody prostřednictvím systematického internalizátora není dotčen režim systematického internalizátora stanovený tímto nařízením. Cílem je, aby daným způsobem mohl být obchod proveden v případě, kdy sám investiční podnik splňuje příslušná kritéria stanovená tímto nařízením k tomu, aby byl pro příslušnou konkrétní akcii považován za systematického internalizátora; pokud však pro příslušnou konkrétní akcii za systematického internalizátora považován není, měl by mít investiční podnik i přesto možnost provést obchod prostřednictvím jiného systematického internalizátora, je-li to v souladu s jeho povinnostmi nejlepšího způsobu provedení a má-li tuto možnost. Kromě toho by investiční podnik provozující vnitřní systém párování na mnohostranném základě měl být povolen jako mnohostranný obchodní systém s cílem zajistit, aby bylo mnohostranné obchodování s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji řádně regulováno. Mělo by být vyjasněno, že ustanovení směrnice 2014/65/EU o nejlepším způsobu provedení by měla být uplatňována takovým způsobem, aby nebránila obchodním povinnostem stanoveným v tomto nařízení.
(12)
Obchodování s cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty, podobnými finančními nástroji a akciemi, které nebyly přijaty k obchodování na regulovaném trhu, probíhá ve velké míře stejným způsobem a plní takřka totožný hospodářský účel jako obchodování s akciemi přijatými k obchodování na regulovaném trhu. Ustanovení o transparentnosti použitelná pro akcie přijaté k obchodování na regulovaných trzích by tedy měla být rozšířena i na uvedené finanční nástroje.
(13)
Přestože se v zásadě uznává potřebnost režimu výjimek z předobchodní transparentnosti pro podporu efektivního fungování trhů, u samotných ustanovení o výjimkách pro akcie, která jsou použitelná na základě směrnice 2004/39/ES a nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 (7), je nutné prověřit, zda jsou i nadále vhodná z hlediska rozsahu a použitelných podmínek. K zajištění jednotného uplatňování výjimek z předobchodní transparentnosti u akcií a nakonec i u dalších podobných finančních nástrojů a nekapitálových produktů pro konkrétní tržní modely, jakož i druhy a objemy pokynů, by měl Evropský orgán pro cenné papíry a trhy zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (8) (dále jen „orgán ESMA“), posuzovat slučitelnost jednotlivých žádostí o použití výjimky s s pravidly stanovenými v tomto nařízení a v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení. Posouzení orgánem ESMA by mělo mít podobu stanoviska v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1095/2010. Kromě toho by měl orgán ESMA v přiměřené lhůtě přezkoumat stávající výjimky pro akcie a měl by stejným postupem posoudit, zda jsou i nadále v souladu s pravidly obsaženými v tomto nařízení a v aktech v přenesené pravomoci přijatých podle tohoto nařízení.
(14)
Finanční krize odhalila konkrétní nedostatky ve způsobu, jakým mají účastníci trhu k dispozici informace o obchodních příležitostech a cenách u finančních nástrojů jiných než akcií, a to zejména pokud jde o načasování, rozčlenění, rovný přístup a spolehlivost. Měly by být tedy včas zavedeny požadavky předobchodní a poobchodní transparentnosti zohledňující různé vlastnosti a tržní struktury konkrétních druhů finančních nástrojů jiných než akcií a měly by být nastaveny pro různé druhy systémů obchodování, včetně systémů obchodování založených na knize pokynů a na kotacích, hybridních systémů obchodování, systémů obchodování založených na periodických aukcích a systémů hlasového obchodování (voice trading). Ke stanovení solidního rámce pro transparentnost všech příslušných finančních nástrojů, by se měly tyto požadavky vztahovat na dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise a deriváty, s nimiž se obchoduje v obchodním systému. Výjimky z před-obchodní transparentnosti a z požadavků týkajících se odkladu uveřejnění by proto měly být možné jen v určitých vymezených případech.
(15)
Je nezbytné zavést náležitou míru transparentnosti obchodů na trzích s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty a deriváty s cílem napomoci oceňování produktů a přispět k efektivnosti tvorby cen. Strukturované finanční produkty by měly zejména zahrnovat cenné papíry kryté aktivy podle definice v čl. 2 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 809/2004 (9), k nimž patří mimo jiné zajištěné dluhové závazky.
(16)
Aby byly zajištěny jednotné podmínky použitelné pro obchodní systémy, měly by se na různé druhy obchodních systémů vztahovat stejné požadavky předobchodní a poobchodní transparentnosti. Požadavky na transparentnost by měly být nastaveny pro různé druhy finančních nástrojů, včetně kapitálových nástrojů, dluhopisů a derivátů, a měly by tak zohledňovat zájmy jak investorů, tak emitentů veřejnoprávních dluhopisů a tržní likvidity. Tyto požadavky by měly být nastaveny pro různé druhy nástrojů, včetně systémů založených na knize pokynů, systémů založených na kotacích, jako jsou systémy žádostí o kotace, stejně jako systémů hybridního makléřství (hybrid brokering) a hlasového makléřství (voice brokering), a měly by zohlednit objem obchodů, včetně obratu a dalších relevantních kritérií.
(17)
S cílem předejít jakémukoli nepříznivému dopadu na proces tvorby cen je nezbytné zavést vhodný mechanismus objemového stropu pro pokyny zadávané do systémů, které jsou založeny na metodice obchodování určující cenu podle určité referenční ceny, a pro některé sjednané obchody. Součástí tohoto mechanismu by měl být dvojí strop, kdy se na každý obchodní systém, který využívá uvedených výjimek, použije objemový strop, aby v každém obchodním systému bylo možno provádět pouze určitý procentní podíl obchodování, a dále bude existovat celkový objemový strop, jehož překročení by mělo za následek pozastavení využívání uvedených výjimek v celé Unii.V souvislosti se sjednanými obchody by se měl mechanismus uplatnit pouze na ty obchody, jež jsou realizovány v rámci aktuálního rozpětí váženého objemem obchodování vyplývajícím z knihy objednávek nebo kotací tvůrců trhu obchodního systému, kteří daný systém provozují. Z něj by měly být vyloučeny obchody s nelikvidními akciemi, cennými papíry nahrazujícícmi jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodních systémech, certifikáty a podobnými finančními nástroji, a obchody, které podléhají jiným podmínkám než aktuální tržní ceně, neboť nepřispívají k procesu tvorby cen.
(18)
Aby bylo zajištěno, že obchodování formou OTC obchodů nebude ohrožovat efektivní určování cen ani rovné podmínky mezi prostředky obchodování, měly by se na investiční podniky obchodující na vlastní účet s finančními nástroji formou OTC obchodů vztahovat vhodné požadavky předobchodní transparentnosti, pokud obchodování provádějí jakožto systematičtí internalizátoři ve vztahu k akciím, cenným papírům nahrazujícím jiné cenné papíry, fondům obchodovaným v obchodních systémech, certifikátům či jiným podobným finančním nástrojům, pro které existuje likvidní trh, dluhopisům, strukturovaným finančním produktům, povolenkám na emise a derivátům, které se obchodují v obchodním systému a pro něž existuje likvidní trh.
(19)
Investiční podnik provádějící pokyny na účet zákazníka za použití vlastního kapitálu by se měl považovat za systematického internalizátora, nejsou-li příslušné obchody uskutečňovány mimo obchodní systém příležitostně, účelově a nepravidelně. Jako systematičtí internalizátoři by tedy měly být definovány investiční podniky, které organizovaně, často, systematicky a významně obchodují na vlastní účet, přičemž provádějí pokyny na účet zákazníka mimo obchodní systém. Požadavky na systematické internalizátory uvedené v tomto nařízení by měly platit pro investiční podnik pouze v souvislosti s jednotlivými finančními nástroji (například na úrovni kódu ISIN), v rámci nichž je daný podnik systematickým internalizátorem. Aby bylo zajištěno objektivní a účinné uplatňování definice systematického internalizátora na investiční podniky, měla by existovat předem stanovená prahová hodnota pro systematickou internalizaci obsahující přesnou specifikaci významu pojmů „často, systematicky a významně“.
(20)
Zatímco organizovaný obchodní systém je jakýkoli systém nebo zařízení, ve kterém uvnitř systému vzájemně reagují vícečetné zájmy třetích stran na nákupu či prodeji, systematickému internalizátorovi by nemělo být povoleno sdružovat zájmy třetích stran na nákupu či prodeji. Například takzvaná platforma s jedním prodejcem, kdy obchodování se odehrává vůči jedinému investičními podniku, by měla být považována za systematického internalizátora, pokud by splňovala požadavky uvedené v tomto nařízení.Takzvaná platforma s více prodejci, kteří vzájemně působí pro stejný finanční nástroj, by však neměla být považována za systematického internalizátora.
(21)
Systematičtí internalizátoři by měli mít nejen možnost rozhodnout se na základě své obchodní politiky a objektivním nediskriminačním způsobem, kterým zákazníkům poskytnou přístup ke svým kotacím, čímž by rozlišovali mezi kategoriemi zákazníků, a měli by být rovněž oprávněni zohledňovat rozdíly mezi zákazníky, například ve vztahu k úvěrovému riziku. Systematičtí internalizátoři by neměli mít povinnost uveřejňovat pevné kotace, provádět pokyny na účet zákazníka a poskytovat přístup ke svým kotacím, pokud jde o kapitálové obchody přesahující standardní tržní objem a pokud jde o jiné než kapitálové obchody přesahující konkrétní objem pro daný finanční nástroj. Příslušné orgány by měly kontrolovat, zda systematičtí internalizátoři dodržují své povinnosti, a těmto orgánům by měly být poskytovány informace, které jim tuto kontrolu umožní.
(22)
Účelem tohoto nařízení není vyžadovat uplatňování pravidel předobchodní transparentnosti na obchody prováděné na OTC základě, jiné než obchody prováděné u systematického internalizátora.
(23)
Údaje o trhu by měly být snadno a rychle dostupné uživatelům v co nejvíce rozčleněné podobě, aby si investoři a poskytovatelé datových služeb, kteří jim slouží, mohli v co největší míře individuálně přizpůsobit datová řešení. Údaje o předobchodní a poobchodní transparentnosti by proto měly být uveřejňovány v nespojené formě, aby se snížily náklady účastníků trhu, kteří údaje nakupují.
(24)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (10) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (11) by měly být v plném rozsahu použitelné pro výměnu, předávání a zpracování osobních údajů členskými státy a orgánem ESMA pro účely tohoto nařízení, zejména jeho hlavy IV.
(25)
Vzhledem k dohodě dosažené účastníky summitu skupiny G20 v Pittsburghu dne 25. září 2009 o přesunu obchodování se standardizovanými OTC derivátyna burzy, případně elektronické obchodní platformy by měl být stanoven formální regulační postup, kterým se uloží, aby obchodování mezi finančními protistranami a velkými nefinančními protistranami se všemi deriváty, které se pokládaly za způsobilé ke clearingu a jsou dostatečně likvidní, povinně probíhalo v řadě obchodních systémů, jež podléhají srovnatelné regulaci a umožňují účastníkům obchodovat s více protistranami. Posouzení dostatečné likvidity by mělo zohlednit charakteristiky vnitrostátních trhů, včetně počtu a druhu účastníků daného trhu, a charakteristiky obchodů, jako jsou objem a frekvence obchodů na daném trhu.
Likvidní trh v některé kategorii derivátů bude charakterizován vysokým počtem aktivních účastníků trhu, včetně vhodné kombinace poskytovatelů likvidity a příjemců likvidity, úměrně k množství obchodovaných produktů, kteří často provádějí obchody s těmito produkty v objemech nižších, než jsou objemy velkého rozsahu. Taková tržní činnost by měla být určena vysokým počtem nabídek a výzev v rámci obchodního systému nebo platformy týkajících se stejného nástroje (tzv. „resting bids and offers“) v rámci příslušného derivátu, jejichž výsledkem je nízká marže pro obchod obvyklého tržního objemu. Posouzení dostatečné likvidity by mělo zohlednit skutečnost, že likvidita derivátu může významně kolísat podle tržních podmínek a jeho životního cyklu.
(26)
Vzhledem k dohodě dosažené účastníky summitu skupiny G20 v Pittsburghu dne 25. září 2009 o přesunu obchodování se standardizovanými OTC derivátovými smlouvami na burzy, případně elektronické obchodní platformy na jedné straně a k poměrně nižší likviditě různých OTC derivátů na straně druhé je třeba stanovit vhodnou řadu způsobilých obchodních systémů, ve kterých může probíhat obchodování v souladu s uvedeným závazkem. Na všechny způsobilé obchodní systémy by se měly vztahovat těsně sladěné regulační požadavky týkající se organizačních a provozních aspektů, opatření pro omezení střetu zájmů, dohledu nad veškerou obchodní činností a předobchodní a poobchodní transparentnosti nastavené podle finančních nástrojů a druhů systémů obchodování, jakož i požadavek, aby v systému mohly vzájemně reagovat vícečetné obchodní zájmy třetích stran. V zájmu zlepšení podmínek pro uskutečňování obchodů a zvýšení likvidity by však mělo být organizátorům obchodních systémů umožněno, aby obchody mezi vícečetnými třetími stranami v souladu s uvedeným závazkem organizovali podle vlastního uvážení.
(27)
Povinnost, aby byly obchody s deriváty patřícími do kategorie podléhající obchodní povinnosti uzavírány na regulovaném trhu, v mnohostranném obchodním systému, organizovaném obchodním systému či v obchodním systému třetí země, by se neměla vztahovat na složky služeb pro snížení poobchodních rizik, jež neutvářejí cenu a jimiž se snižují jiná než tržní rizika u portfolií derivátů, včetně stávajících portfolií OTC derivátů, v souladu s nařízením (EU) č. 648/2012, aniž se mění tržní riziko těchto portfolií. Ačkoli je vhodné přijmout specifická ustanovení pro kompresi portfolií, záměrem tohoto nařízení není zamezovat používání dalších služeb pro snížení poobchodního rizika.
(28)
Obchodní povinnost, která se pro uvedené deriváty zavádí, by měla umožňovat efektivní hospodářskou soutěž mezi způsobilými obchodními systémy. Tyto obchodní systémy by proto neměly mít možnost nárokovat si výlučná práva ve vztahu k jakýmkoli derivátům, na které se tato obchodní povinnost vztahuje, a bránit tak jiným obchodním systémům nabízet obchodování s těmito finančními nástroji. Aby byla hospodářská soutěž mezi obchodními systémy pro deriváty účinná, je třeba zajistit nediskriminační a transparentní přístup obchodních systémům k ústředním protistranám. Nediskriminační přístup k ústřední protistraně znamená, že obchodní systém má právo na nediskriminační zacházení, pokud jde o způsob, jakým je se smlouvami obchodovanými na jeho platformě zacházeno v souvislosti s požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv a vázané zajištění se souvisejícími smlouvami zúčtovanými stejnou ústřední protistranou, a pokud jde o nediskriminační poplatky za clearing.
(29)
Pravomoci příslušných orgánů by měly být doplněny o explicitní mechanismus umožňující zakázat nebo omezit uvádění na trh, distribuci a prodej kteréhokoli finančního nástroje nebo strukturovaného vkladu, který vzbuzuje vážné obavy o ochranu investorů, řádné fungování a integritu finančních trhů nebo komoditních trhů či stabilitu celého finančního systému nebo jeho části, přičemž orgánu ESMA - a Evropskému orgánu dohledu (Evropskému orgánu pro bankovnictví) (dále jen „orgán EBA“) zřízenému nařízením Evropského paramentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (12) v případě strukturovaných vkladů - by měly být svěřeny vhodné pravomoci v oblasti koordinace a zasahování v nouzových situacích. Výkon těchto pravomocí příslušnými orgány a ve výjimečných případech orgánem ESMA či orgánem EBA, by měl podléhat splnění určitého počtu konkrétních podmínek. V případě, že jsou tyto podmínky splněny, měl by být příslušný orgán, či ve výjimečných případech orgán ESMA či orgán EBA, schopen preventivně stanovit zákaz nebo omezení předtím, než je finanční nástroj nebo strukturovaný vklad uveden na trh, distribuován nebo prodán zákazníkům.
Tyto pravomoci nepředpokládají potřebu zavést nebo uplatňovat postup schvalování produktu nebo poskytování příslušné licence ze strany příslušného orgánu, orgánu ESMA nebo orgánu EBA a nezbavují investiční podniky jejich odpovědnosti dodržovat veškeré příslušné požadavky stanovené tímto nařízením a směrnicí 2014/65/EU. Je vhodné zavést řádné fungování a integritu komoditních trhů jako kritérium pro intervenci ze strany příslušných orgánů s cílem umožnit přijetí opatření na boj proti možným negativním externalitám na komoditních trzích vyplývajícím z činností na finančních trzích. To je správné zejména v případě zemědělských komoditních trhů, jejichž cílem je zajišťovat bezpečné dodávky potravin pro obyvatelstvo. V těchto případech by opatření měla být rovněž koordinována s orgány příslušnými pro dané komoditní trhy.
(30)
Příslušné orgány by měly orgánu ESMA oznamovat podrobné údaje o veškerých svých žádostech o snížení pozice ve vztahu k derivátu, o veškerých jednorázových limitech, jakož i o veškerých limitech pozic ex ante za účelem lepší koordinace a většího sblížení způsobů uplatňování uvedených pravomocí. Podstatné podrobnosti o veškerých limitech pozic ex ante uložených příslušným orgánem by měly být uveřejňovány na internetových stránkách orgánu ESMA.
(31)
Orgán ESMA by měl mít možnost vyžádat si od kterékoli osoby informace o její pozici ve vztahu k derivátu, požádat, aby tato pozice byla snížena, a rovněž omezit možnost osob provádět jednotlivé obchody ve vztahu ke komoditním derivátům. Orgán ESMA by měl následně dotčeným příslušným orgánům oznámit opatření, která hodlá přijmout, a tato opatření by měl uveřejnit.
(32)
Podrobnosti o obchodech s finančními nástroji by měly být hlášeny příslušným orgánům, aby tyto orgány mohly odhalovat a vyšetřovat případy možného zneužívání trhu a sledovat spravedlivé a řádné fungování trhů, jakož i činnosti investičních podniků. Oblast působnosti takového dohledu zahrnuje veškeré finanční nástroje, které jsou obchodovány v obchodním systému, jakož i finanční nástroje, u kterých se vychází z finančního nástroje obchodovaného v obchodním systému nebo z indexu nebo koše složeného z finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému. Příslušná povinnost by měla platit bez ohledu na to, zda takové obchody s jakýmikoli z těchto finančních nástrojů byly provedeny v obchodním systému, či nikoli. V zájmu zamezení zbytečné administrativní zátěži pro investiční podniky by měly být od ohlašovací povinnosti osvobozeny finanční nástroje, které nejsou ohroženy zneužíváním trhu. Hlášení by měla používat identifikační označení právnické osoby v souladu se závazky G-20. Orgán ESMA by měl Komisi podávat zprávy ohledně fungování podávání hlášení příslušným orgánům a Komise by měla případně přijmout kroky k navržení případných změn.
(33)
Organizátor obchodního systému by měl svému příslušnému orgánu poskytnout referenční údaje o příslušném finančním nástroji. Příslušné orgány tyto informace neprodleně předají orgánu ESMA, který by je měl okamžitě uveřejnit na svých internetových stránkách, aby orgán ESMA i příslušné orgány mohly používat, analyzovat a vyměňovat si hlášení o obchodech.
(34)
Aby hlášení o obchodech plnila svůj účel nástroje pro monitorování trhu, měla by v nich být identifikována osoba, která přijala investiční rozhodnutí, i osoby odpovědné za jeho uskutečnění. Vedle režimu transparentnosti stanoveného v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2012 (13) podává ocenění prodeje na krátko užitečné doplňující informace s cílem umožnit příslušným orgánům sledovat úrovně prodeje na krátko. Příslušné orgány potřebují mít plný přístup k záznamům ve všech fázích procesu provádění pokynů, od původního rozhodnutí obchodovat až po samotné provedení. Proto by investiční podniky měly vést záznamy o všech svých pokynech a všech svých obchodech s finančními nástroji a organizátorům platforem se ukládá povinnost vést záznamy o všech pokynech zadaných do jejich systémů. Orgán ESMA by měl koordinovat výměnu informací mezi příslušnými orgány s cílem zajistit, aby měly přístup ke všem záznamům o obchodech a pokynech, včetně těch zadaných v platformách působících mimo jejich území, jež se týkají finančních nástrojů podléhajících jejich dohledu.
(35)
Mělo by se zamezit dvojímu hlášení týchž informací. Nemělo by být nutné, aby hlášení, která obsahují všechny informace požadované pro účely hlášení obchodů, podaná registrům obchodních údajů zaregistrovaným nebo uznaným pro příslušné nástroje v souladu s nařízením (EU) č. 648/2012 byla podávána příslušným orgánům, nýbrž by je příslušným orgánům měly předávat registry obchodních údajů. Nařízení (ES) č. 648/2012 by mělo být v tomto smyslu změněno.
(36)
Jakákoliv výměna nebo přenos informací ze strany příslušných orgánů by měly být v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými ve směrnici 95/46/ES. Veškerá výměna nebo přenos informací orgánem ESMA by měly být v souladu s pravidly pro předávání osobních údajů stanovenými v nařízení (ES) č. 45/2001, které by mělo být v plném rozsahu použitelné pro zpracování osobních údajů pro účely tohoto nařízení.
(37)
Nařízení (EU) č. 648/2012 stanoví kritéria, podle nichž by určité druhy OTC derivátů měly podléhat povinnosti clearingu. Zabraňuje narušování hospodářské soutěže tím, že vyžaduje nediskriminační přístup k ústředním protistranám, které obchodním systémům nabízejí clearing OTC derivátů, a nediskriminační přístup ústředních protistran nabízejících clearing OTC derivátů k údajům obchodních systémů o obchodech. Jelikož OTC deriváty jsou definovány jako deriváty, k jejichž realizaci nedochází na regulovaném trhu, je nutné tímto nařízením zavést obdobné požadavky pro regulované trhy. Clearing derivátů obchodovaných na regulovaném trhu by měl být rovněž prováděn centrálně.
(38)
Vedle požadavků směrnice 2004/39/ES a směrnice 2014/65/EU, která členským státům brání v nepatřičném omezování přístupu k poobchodní infrastruktuře, jakou je ústřední protistrana a mechanismus vypořádání, je nezbytné, aby toto nařízení odstranilo různé další obchodní překážky, pomocí nichž lze zamezovat hospodářské soutěži v clearingu finančních nástrojů. Aby se zabránilo veškerým diskriminačním praktikám, měly by ústřední protistrany přijímat ke clearingu obchody prováděné v různých obchodních systémech, pokud tyto systémy vyhovují provozním a technickým požadavkům stanoveným ústřední protistranou, včetně požadavků týkajících se řízení rizik. Ústřední protistrana by měla umožnit přístup, jsou-li splněna určitá kritéria pro přístup stanovená v regulačních technických normách. Pokud jde o nově zřízené ústřední protistrany, které mají k okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost povolení nebo jsou uznány méně než tři roky, měly by mít příslušné orgány možnost schválit ve vztahu k převoditelným cenným papírům a nástrojům peněžního trhu přechodné období v délce až dvou a půl roku, než budou tyto protistrany v souvislosti s převoditelnými cennými papíry a nástroji peněžního trhu vystaveny úplnému a nediskriminačnímu přístupu. Pokud se však ústřední protistrana rozhodne přechodného opatření využít, neměla by po dobu trvání přechodného opatření mít možnost využívat práva na přístup k obchodnímu systému podle tohoto nařízení. Žádný obchodní systém s úzkým propojením s touto ústřední protistranou by navíc neměl mít možnost po dobu trvání přechodného opatření využívat práva na přístup k ústřední protistraně podle tohoto nařízení.
(39)
Nařízení (EU) č. 648/2012 stanoví podmínky, za nichž by měl být ústředním protistranám a obchodním systémům poskytnut nediskriminační přístup k OTC derivátům. Nařízení (EU) č. 648/2012 definuje OTC deriváty jako deriváty, k jejichž realizaci nedochází na regulovaném trhu ani na trhu třetí země, který je považován za rovnocenný regulovanému trhu v souladu s čl. 19 odst. 6 směrnice 2004/39/ES. Aby nedocházelo k žádným mezerám nebo překrývání a zajistil se soulad mezi nařízením (EU) č. 648/2012 a tímto nařízením, požadavky uložené tímto nařízením ohledně nediskriminačního přístupu mezi ústředními protistranami a obchodními systémy se použijí na deriváty obchodované na regulovaných trzích nebo na trhu třetí země, který je považován za rovnocenný regulovanému trhu v souladu se směrnicí 2014/65/EU, a na všechny nederivátové finanční nástroje.
(40)
Obchodní systémy by měly mít povinnost poskytovat přístup, včetně přístupu k údajům, transparentním a nediskriminačním způsobem ústředním protistranám, které si přejí provést clearing obchodů uskutečňovaných v určitém obchodním systému. Za tímto účelem by však nemělo být nutné využívat dohody o interoperabilitě pro clearing obchodů s deriváty, ani by to nemělo vést k roztříštění likvidity způsobem, jenž by ohrožoval hladké a řádné fungování trhů. Obchodní systémy by mělo přístup odepřít pouze v případě, že nejsou splněna některá kritéria pro přístup stanovená v regulačních technických normách. Pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému, nebylo by přiměřené požadovat od menších obchodních systémů, zejména pak těch, jež mají úzké propojení s ústředními protistranami, aby okamžitě dodržovaly požadavky na nediskriminační přístup, pokud dosud nezískaly technologické schopnosti k tomu, aby se za rovných podmínek zapojily do interakcí s většinou trhu poobchodní infrastruktury. Obchodní systémy nedosahující příslušné prahové hodnoty by proto měly mít možnost získat pro sebe, a tedy i pro spolupracující ústřední protistrany, výjimku z požadavků na nediskriminační přístup, pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému, a to na období 30 měsíců s možností následných prodloužení. Pokud se však obchodní systém rozhodne výjimky využít, neměl by mít možnost po dobu jejího trvání využívat práva na přístup k ústřední protistraně podle tohoto nařízení.
Žádná ústřední protistrana s úzkým propojením s daným obchodním systémem by navíc neměla mít možnost po dobu trvání výjimky využívat práva na přístup k obchodnímu systému podle tohoto nařízení. Nařízení (EU) č. 648/2012 stanoví, že pokud nehmotná práva, jež tvoří součást obchodního majetku, a práva duševního vlastnictví souvisejí s finančními službami týkajícími se derivátů, měly by být licence k dispozici za přiměřených, spravedlivých a nediskriminačních podmínek. Ústředním protistranám a jiným obchodním systémům by proto měl být přístup k licencím pro referenční hodnoty využívané k určení hodnoty finančních nástrojů a k informacím s nimi souvisejícím poskytován na přiměřeném, spravedlivém a nediskriminačním základě a každá licence by měla být dostupná za přiměřených obchodních podmínek. Aniž je dotčeno uplatňování pravidel hospodářské soutěže, je-li po vstupu tohoto nařízení v platnost vypracována nová referenční hodnota, měla by povinnost poskytovat licence začít platit nejpozději 30 měsíců poté, co bylo zahájeno obchodování s finančním nástrojem, který na danou referenční hodnotu odkazuje, nebo co byl tento nástroj přijat k obchodování. Přístup k licencím je zcela zásadní pro usnadnění přístupu mezi obchodními systémy a ústředními protistranami podle článků 35 a 36, protože v opačném případě by licenční ujednání mohla i nadále bránit přístupu mezi obchodními systémy a ústředními protistranami, o nějž požádaly.
Cílem odstranění překážek a diskriminačních praktik je zesílení hospodářské soutěže v oblasti clearingu finančních nástrojů a obchodování s nimi v zájmu snížení investičních a výpůjčních nákladů, odstranění neefektivity a podpory inovace na trzích Unie. Komise by měla nadále pečlivě sledovat vývoj poobchodní infrastruktury a v případě potřeby zasáhnout, aby zabránila narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu, obzvláště v případech, kdy je odmítnutí přístupu k infrastruktuře nebo k referenčním hodnotám v rozporu s články 101 a 102 Smlouvy o fungování EU. Povinnostmi týkajícími se poskytování licencí, které vyplývají z tohoto nařízení, by neměla být dotčena obecná povinnost vlastníků chráněných práv k referenčním hodnotám vyplývající z unijního práva v oblasti hospodářské soutěže, a zejména článků 101 a 102 Smlouvy o fungování EU, pokud se jedná o přístup k referenčním hodnotám, které jsou nezbytné pro vstup na nový trh. Souhlas příslušných orgánů s neuplatňováním přístupových práv v průběhu přechodného období nepředstavuje povolení ani změnu povolení.
(41)
Poskytování služeb podniky ze třetích zemí v Unii podléhá vnitrostátním režimům a požadavkům. Tyto režimy se navzájem velice liší a na podniky schválené podle těchto režimů v členských státech se vztahuje svoboda poskytovat služby a právo usazovat se pouze v členském státě, kde jsou usazeny. Je vhodné zavést společný právní rámec na úrovni Unie. Režim by měl harmonizovat stávající rozdrobený rámec, zabezpečit jistotu a jednotné zacházení s podniky ze třetích zemí, které chtějí působit v Unii, zabezpečit, aby Komise provedla posouzení skutečné rovnocennosti s obezřetnostním rámcem a rámcem upravujícím obchodní jednání třetích zemí, a rovněž by měl poskytnout srovnatelnou úroveň ochrany zákazníků v Unii, kteří využívají služeb podniků ze třetích zemí.
Při uplatňování režimu by se Komise a členské státy měly zaměřit na oblasti, na něž se vztahují závazky skupiny G-20 a dohody s největšími obchodními partnery Unie, a měly by brát ohled na ústřední úlohu, kterou Unie sehrává na celosvětových finančních trzích, a zajistit, aby uplatňování požadavků třetích zemí nebránilo investorům a emitentům z Unie v investování či získávání finančních prostředků ze třetích zemí či investorům a emitentům ze třetích zemí v investování, získávání kapitálu nebo získávání jiných finančních služeb na unijních trzích, kromě případů, kdy je to nezbytné z objektivních a na důkazech založených obezřetnostních důvodů. Při vypracovávání uvedených posouzení by měla Komise zohlednit Cíle a principy regulace cenných papírů Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO) a její doporučení, a to v aktualizovaném znění a za použití výkladu IOSCO.
Není-li možné přijmout rozhodnutí, které by vymezovalo skutečnou rovnocennost, bude poskytování služeb podniky ze třetích zemí v Unii podléhat i nadále vnitrostátním režimům. Komise by měla zahajovat vypracovávání posouzení rovnocennosti z vlastního podnětu. Členské státy by měly mít možnost oznámit, že si přejí, aby určitá třetí země či určité třetí země byly předmětem posouzení rovnocennosti ze strany Komise, aniž by bylo toto přání závazným pokynem ukládajícím Komisi zahájení postupu vypracovávání takového hodnocení rovnocennosti. Hodnocení rovnocennosti by měla být založena na výsledcích. Měla by vyhodnotit, do jaké míry právní rámec a rámec dohledu dané třetí země dosahuje obdobných a přiměřených regulačních účinků a do jaké míry dosahuje stejných cílů jako právní předpisy Unie. Při zahajování vypracovávání hodnocení rovnocennosti by měla Komise mít možnost upřednostňovat některé z jurisdikcí třetích zemí, přičemž zohlední dopady zjištění v rámci hodnocení rovnocennosti na podniky a zákazníky z Unie, existenci dohod o dohledu a spolupráci mezi danou třetí zemí a členskými státy, existenci skutečně rovnocenného systému uznávání investičních podniků povolených v rámci zahraničních režimů a zájem a ochotu třetí země zapojit se do procesu vyhodnocování rovnocennosti. Komise by měla monitorovat veškeré podstatné změny právního rámce a rámce dohledu dané třetí země a ve vhodných případech provést přezkum rozhodnutí o rovnocennosti.
(42)
Podle tohoto nařízení by se poskytování služeb bez pobočky mělo omezit na způsobilé protistrany a na profesionální zákazníky jako takové. Mělo by podléhat registraci u orgánu ESMA a dohledu ve třetí zemi. Mezi orgánem ESMA a příslušnými orgány ve třetí zemi by měla existovat odpovídající ujednání o spolupráci.
(43)
Ustanovení tohoto nařízení, která upravují poskytování služeb nebo provádění činností podniky ze třetích zemí, by neměla mít vliv na to, aby osoby usazené v Unii mohly výhradně z vlastního podnětu využívat investičních služeb podniku ze třetí země, nebo aby investiční podniky nebo úvěrové instituce z Unie mohly využívat investičních služeb nebo činností podniku ze třetí země výhradně z vlastního podnětu, nebo aby zákazník mohl výhradně z vlastního podnětu využívat investičních služeb podniku ze třetí země prostřednictvím takové úvěrové instituce či investičního podniku. Pokud podnik ze třetí země poskytuje služby z vlastní výlučné iniciativy osoby usazené na území Unie, neměly by tyto služby být považovány za služby poskytované na území Unie. Pokud se podnik ze třetí země aktivně snaží získat v Unii zákazníky nebo potenciální zákazníky nebo v Unii propaguje či inzeruje investiční služby nebo činnosti spolu s doplňkovými službami, nemělo by se to považovat za službu poskytovanou výhradně z podnětu zákazníka.
(44)
Pokud jde o uznávání podniků z třetích zemí, měla by být v souladu s mezinárodními závazky Unie vyplývajícími z Dohody o zřízení Světové obchodní organizace (WTO), včetně Všeobecné dohody o obchodu službami, rozhodnutí o rovnocennosti regulačního rámce a rámce dohledu třetí země regulačnímu rámci a rámci dohledu Unie přijímána pouze tehdy, pokud právní řád a rámec dohledu dané třetí země stanoví účinný rovnocenný systém uznávání investičních podniků povolených cizími právními řády, v souladu mimo jiné s obecnými regulačními cíli a normami zlepšování transparentnosti na trzích s deriváty, zmírňování systémového rizika a ochrany před zneužíváním trhu, jež stanovila skupina G-20 v září roku 2009. Takový systém by měl být považován za rovnocenný, pokud zajišťuje, že věcný výsledek příslušného regulačního rámce je obdobný požadavkům Unie, a měl by být považován za účinný, pokud jsou uvedená pravidla důsledně uplatňována.
(45)
Sekundární spotové trhy s povolenkami na emise zaznamenaly řadu podvodných praktik, které by mohly narušit důvěru v systém obchodování s emisemi zavedený směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (14); přijímají se opatření na posílení systému registrů povolenek na emise a podmínek pro otevření účtu za účelem obchodování s nimi. Aby byla posílena integrita těchto trhů a zabezpečeno jejich efektivní fungování, včetně komplexního dohledu nad obchodní činností, je vhodné doplnit opatření přijatá směrnicí 2003/87/ES tím, že se povolenky na emise plně zahrnou do oblasti působnosti tohoto nařízení a směrnice 2014/65/EU, jakož i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 (15) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/57/EU (16) a zařadí se do kategorie finančních nástrojů.
(46)
Komise by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Zejména by měly být přijímány akty v přenesené pravomoci týkající se rozšíření působnosti některých ustanovení tohoto nařízení na centrální banky třetích zemí, konkrétních podrobností ohledně definic, zvláštních ustanovení týkajících se nákladů v souvislosti s dostupností údajů o trhu, přístupu ke kotacím, objemů pro obchody podniku s jakýmkoli jiným zákazníkem, jemuž je kotace poskytnuta, nebo nižších objemů, komprese portfolia a dalšího určování toho, zda nastalo významné ohrožení ochrany investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů a pro stabilitu celého finančního systému Unie nebo jeho části, které by mohlo opodstatňovat přijetí opatření orgánem ESMA, orgánem EBA nebo příslušnými orgány, pravomocí orgánu ESMA v oblasti řízení pozic, rozšíření přechodného období podle čl. 35 odst. 5 tohoto nařízení a vynětí derivátů obchodovaných v obchodních systémech z působnosti některých ustanovení tohoto nařízení a po určité období. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(47)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci týkající se přijímání rozhodnutí o rovnocennosti právních rámců a rámců dohledu pro poskytování služeb ze strany podniků či obchodních systémů ze třetích zemí za výhradním účelem způsobilosti obchodních systémů pro deriváty podléhající obchodní povinnosti a pro přístup ústředních protistran a obchodních systémů ze třetích zemí k ústředním prostistranám a obchodním systémům v Unii. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (17).
(48)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zavédení jednotných požadavků vztahujících se k finančním nástrojům ve vztahu ke uveřejňování obchodních údajů, poskytování hlášení o obchodech příslušným orgánům, obchodování s deriváty a akciemi v organizovaných systémech, nediskriminační přístup k ústředním protistranám, obchodním systémům a referenčním hodnotám, pravomoci v oblasti zásahů u produktů a řízení a limitů pozic, poskytování investičních služeb nebo činností podniky ze třetích zemí, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, neboť navzdory skutečnosti, že jsou příslušné vnitrostátní orgány v lepší situaci pro sledování vývoje na trzích, celkový dopad problémů souvisejících s transparentností obchodů, s hlášením obchodů, s obchodováním s deriváty a se zákazy produktů a praktik je možné plně chápat pouze v měřítku celé Unie, ale spíše jich z důvodu rozsahu a účinku tohoto nařízení může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(49)
Žádná opatření přijatá kterýmkoli příslušným orgánem nebo orgánem ESMA při výkonu jejich povinností by neměla přímo ani nepřímo znevýhodňovat kterýkoli členský stát nebo skupinu členských států jako místo poskytování investičních služeb a činností v jakékoli měně. Žádná opatření přijatá orgánem EBA při výkonu povinností podle tohoto nařázení by neměla přímo ani nepřímo znevýhodňovat kterýkoli členský stát nebo skupinu členských států.
(50)
Technické normy v oblasti finančních služeb by měly zajišťovat dostatečnou ochranu vkladatelů, investorů a spotřebitelů v celé Unii. Vzhledem k vysoce odborným znalostem, jimiž disponuje orgán ESMA, by bylo účinné a vhodné pověřit tento orgán vypracováním návrhů regulačních technických norem nezahrnujících politická rozhodnutí a jejich předložením Komisi.
(51)
Návrhy regulačních technických norem vypracované orgánem ESMA ohledně: přesné povahy požadavků na obchodní transparentnost, operací měnové politiky, politiky směnných kurzů a politiky finanční stability a druhů určitých obchodů podle tohoto nařízení; podrobných podmínek pro poskytování výjimek z předobchodní transparentnosti; povinnosti nabízet údaje o předobchodní a poobchodní transparentnosti samostatně; opatření pro odklad uveřejnění provedeného obchodu; kritérií pro uplatňování povinností předobchodní transparentnosti u systematických internalizátorů; poobchodního uveřejňování investičnámi podniky; obsahu a četnosti žádostí o údaje v rámci poskytování informací pro účely transparentnosti a jiných výpočtů; obchodů, které nepřispívají k procesu určování cen; údajů o pokynech, jež mají být uchovávány; obsahu a specifikací hlášení o obchodech; obsahu a specifikací referenčních údajů o finančním nástroji; typů smluv, jež mají přímý, podstatný a předvídatelný dopad v rámci Unie, a případů, kdy je nutné uložit u derivátů obchodní povinnost; požadavků na systémy a postupy s cílem zajistit, aby obchody s deriváty, u nichž je prováděn clearing, byly předkládány a přijímány ke clearingu; druhů ujednání o službách nepřímého clearingu; derivátů, na které se vztahuje povinnost obchodování v organizovaných obchodních systémech; nediskriminačního přístupu k ústřední protistraně; nediskriminačního přístupu k obchodnímu systému a nediskriminačního přístupu k ústředním protistranám a povinnosti poskytovat licence k referenčním hodnotám; a informací, které žádající podnik ze třetí země poskytne orgánu ESMA ve své žádosti o registraci. Komise by měla přijímat tyto návrhy regulačních technických norem prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU a s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
(52)
Článek 95 směrnice 2014/65/EU stanoví přechodnou výjimku pro určité energetické deriváty podle bodu 6 oddílu C. Je tudíž nezbytné, aby technické normy upravující povinnost clearingu vypracované orgánem ESMA v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012 tuto skutečnost zohledňovaly a nezaváděly povinnost clearingu vůči smlouvám o derivátech, které budou následně předmětem přechodné výjimky pro smlouvy o derivátech na energii C6.
(53)
Použití požadavků stanovených tímto nařízením by mělo být odloženo s cílem uvést jejich použitelnost do souladu s používáním provedených pravidel přepracované směrnice a zavést všechna zásadní prováděcí opatření. Celý soubor předpisů by se pak měl začít používat ve stejném okamžiku. Odloženo by nemělo být pouze použití zmocnění k přijetí prováděcích opatření, aby nezbytné kroky k vypracování a přijetí těchto prováděcích opatření mohly začít co nejdříve.
(54)
Toto nařízení respektuje základní práva a zásady uznané zejména Listinou základních práv Evropské unie, obzvláště právo na ochranu osobních údajů (článek 8), právo na svobodu podnikání (článek 16), právo na ochranu spotřebitele (článek 38), právo na účinnou právní ochranu a spravedlivý proces (článek 47) a právo nebýt dvakrát trestně stíhán nebo trestán za stejný trestný čin (článek 50) a musí být uplatňováno v souladu s těmito právy a zásadami.
(55)
V souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který vydal své stanovisko dne 10. února 2012 (18),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví jednotné požadavky, pokud jde o:
a)
uveřejňování údajů o obchodech;
b)
hlášení obchodů příslušným orgánům;
c)
obchodování s deriváty v organizovaných systémech;
d)
nediskriminační přístup k zúčtování a nediskriminační přístup k obchodování s referenčními hodnotami;
e)
pravomoci příslušných orgánů, orgánu ESMA a orgánu EBA pro zásahy u produktů a pravomoci orgánu ESMA týkající se kontrol řízení pozic a limitů pozic.
f)
poskytování investičních služeb či výkon investičních činností podniky ze třetích zemí s pobočkou či bez pobočky na základě příslušného rozhodnutí Komise o rovnocennosti.
2. Toto nařízení se vztahuje na investiční podniky povolené podle směrnice 2014/65/EU a na úvěrové instituce povolené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (19), pokud poskytují investiční služby nebo vykonávají investiční činnosti a na organizátory trhu, včetně jakýchkoli obchodních systémů, které provozují.
3. Hlava V tohoto nařízení se použije rovněž na všechny finanční protistrany ve smyslu čl. 2 bodu 8 nařízení (EU) č. 648/2012 a na všechny nefinanční protistrany podle čl. 10 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení.
4. Hlava VI tohoto nařízení se použije rovněž na ústřední protistrany a na osoby s vlastnickými právy k referenčním hodnotám.
5. Hlava VIII tohoto nařízení se použije na podniky ze třetích zemí s pobočkou či bez pobočky poskytující investiční služby nebo vykonávající investiční činnosti v Unii na základě příslušného rozhodnutí Komise o rovnocennosti.
6. Články 8, 10, 18 a 21 se nepoužijí na regulované trhy, organizátory trhu a investiční podniky v případě obchodů, u nichž je protistranou člen Evropského systému centrálních bank (ESCB) a daný obchod je součástí výkonu měnové politiky, politiky směnných kurzů a politiky finanční stability, kterou je tento člen ESCB ze zákona zmocněn provádět, pokud tento člen ESCB předem oznámil této protistraně, že se obchod vyjímá z působnosti uvedených článků.
7. Odstavec 6 se nepoužije na obchody, jejichž stranou je kterýkoli člen ESCB a které spadají do výkonu investičních operací tohoto člena.
8. Orgán ESMA vypracuje v úzké spolupráci s ESCB návrh regulačních technických norem upřesňujících operace měnové politiky, politiky směnných kurzů a politiky finanční stability a typy obchodů, na něž se použijí odstavce 6 a 7.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
9. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50, kterými se rozšiřuje oblast působnosti odstavce 6 na jiné centrální banky.
Za tímto účelem Komise do 1. června 2015 předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, jak se přistupuje k obchodům centrálních bank třetích zemí, za kterou se pro účely tohoto odstavce považuje též Banka pro mezinárodní platby. Tato zpráva zahrnuje rozbor jejich statutárních úkolů a objemů jejich obchodů v Unii. V této zprávě:
a)
se uvede, která ustanovení se v příslušných třetích zemích použijí na povinné uveřejňování obchodů centrálních bank, včetně obchodů prováděných členy ESCB v těchto třetích zemích, a
b)
se vyhodnotí potenciální dopad požadavků na povinné uveřejňování v Unii na obchody centrálních bank třetích zemí.
Dospěje-li zpráva k závěru, že výjimka uvedená v odstavci 6 je nezbytná, pokud se jedná o obchody, u nichž je protistranou centrální banka třetí země provádějící měnovou politiku, politiku směnných kurzů a politiku finanční stability, stanoví Komise, že se tato výjimka uplatní na tuto centrální banku třetí země.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„investičním podnikem“ investiční podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 směrnice 2014/65/EU;
2)
„investičními službami a činnostmi“ investiční služby a činnosti ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 2 směrnice 2014/65/EU;
3)
„doplňkovými službami“ doplňkové služby ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 3 směrnice 2014/65/EU;
4)
„prováděním pokynů na účet zákazníka“ provádění pokynů na účet zákazníka ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 5 směrnice 2014/65/EU*;
5)
„obchodováním na vlastní účet“ obchodování na vlastní účet ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 6 směrnice 2014/65/EU;
6)
„tvůrcem trhu“ tvůrce trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 7 směrnice 2014/65/EU;
7)
„zákazníkem“ zákazník ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 9 směrnice 2014/65/EU;
8)
„profesionálním zákazníkem“ profesionální zákazník ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 10 směrnice 2014/65/EU;
9)
„finančním nástrojem“ finanční nástroj ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 15 směrnice 2014/65/EU;
10)
„organizátorem trhu“ organizátor trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 18 směrnice 2014/.65/EU;
11)
„mnohostranným systémem“ mnohostranný systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 19 směrnice 2014/65/EU;
12)
„systematickým internalizátorem“ systematický internalizátor ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 20 směrnice 2014/65/EU;
13)
„regulovaným trhem“ regulovaný trh ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 21 směrnice 2014/65/EU;
14)
„mnohostranným obchodním systémem“ (MTF) mnohostranný obchodní systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 22 směrnice 2014/65/EU;
15)
„organizovaným obchodním systémem“ (OTF)“ organizovaný obchodní systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 23 směrnice 2014/65/EU;
16)
„obchodním systémem“ obchodní systém ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 24 směrnice 2014/65/EU;
17)
„likvidním trhem“:
a)
pro účely článků 9,11 a 18 trh finančního nástroje nebo kategorie finančních nástrojů, kde jsou průběžně připravené a ochotné kupující a prodávající subjekty, hodnocený podle níže uvedených kritérií se zohledněním specifické struktury trhu konkrétního finančního nástroje nebo konkrétní kategorie finančních nástrojů:
i)
průměrná frekvence a objem obchodů v širokém okruhu tržních podmínek, s ohledem na povahu a životní cyklus produktů v rámci dané kategorie finančních nástrojů;
ii)
počet a druh účastníků trhu, včetně poměru účastníků trhu k obchodovaným finančním nástrojům v rámci daného produktu;
iii)
průměrná velikost rozpětí (spreads), pokud jsou k dispozici;
b)
pro účely článků 4, 5 a 14 trh s finančním nástrojem, kde se tento finanční nástroj obchoduje denně a příslušný trh je vyhodnocován podle těchto kritérií:
i)
volně obchodovaný objem;
ii)
průměrný denní počet obchodů s těmito finančními nástroji;
iii)
průměrný denní obrat pro tyto finanční nástroje;
18)
„příslušným orgánem“ příslušný orgán ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 26 směrnice 2014/65/EU;
19)
„úvěrovou institucí“ úvěrová instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (20);
20)
„pobočkou“ pobočka ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 30 směrnice 2014/65/EU;
21)
„úzkým propojením“ úzké propojení ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 35 směrnice 2014/65/EU;
22)
„vedoucím orgánem“ vedoucí orgán ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 36 směrnice 2014/65/EU;
23)
„strukturovaným vkladem“ strukturovaný vklad ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 43 směrnice 2014/65/EU;
24)
„převoditelnými cennými papíry“ převoditelné cenné papíry ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 44 směrnice 2014/65/EU;
25)
„cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry“ cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry ve smyslu čl. 4odst. 1 bodu 45 směrnice 2014/65/EU;
26)
„fondem obchodovaným v obchodním systému“ fond obchodovaný v obchodním systému ve smyslu čl. 4odst. 1 bodu 46 směrnice 2014/65/EU;
27)
„certifikáty“ cenné papíry obchodovatelné na kapitálovém trhu, které mají v případě splacení investice emitentem přednost před akciemi, ale nezajištěné dluhopisové nástroje a jiné podobné nástroje mají přednost před nimi;
28)
„strukturovanými finančními produkty“ cenné papíry, které byly vytvořeny za účelem sekuritizace a převodu úvěrového rizika spojeného se souborem finančních aktiv a které svému držiteli dávají nárok na pravidelné platby závisející na peněžním toku z podkladových aktiv;
29)
„deriváty“ finanční nástroje ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 44 písm. c) směrnice 2014/65/EU a uvedené v příloze I oddíle C bodech 4 až 10 uvedené směrnice
30)
„komoditními deriváty“ finanční nástroje ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 44 písm. c) směrnice 2014/65/EU, které se vztahují ke komoditě nebo k podkladovému aktivu, a uvedené v příloze I oddíle C bodu 10 nebo v příloze I oddíle C bodech 5, 6, 7 a 10 směrnice 2014/65/EU;
31)
„ústřední protistranou“ ústřední protistrana ve smyslu čl. 2 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012;
32)
„derivátem obchodovaným v obchodním systému“ derivát, který je obchodován na regulovaném trhu nebo na trhu třetí země, který je považován za rovnocenný regulovanému trhu v souladu s článkem 28 tohoto nařízení, a jako takový nespadá pod pojem OTC derivátu ve smyslu čl. 2 bodu 7 nařízení (EU) č. 648/2012;
33)
„vykonavatelným projevem zájmu“ zpráva od jednoho člena nebo účastníka jinému členu nebo účastníku v obchodním systému týkající se dostupného obchodního zájmu, která obsahuje všechny informace nezbytné ke sjednání obchodu;
34)
„schváleným systémem pro uveřejňování informací“ schválený systém pro uveřejňování informací ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 52 směrnice 2014/65/EU;
35)
„poskytovatelem konsolidovaných obchodních informací“ poskytovatel konsolidovaných obchodních informací ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 53 směrnice 2014/65/EU;
36)
„schváleným mechanismem pro hlášení obchodů“ schválený mechanismus pro hlášení obchodů ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 54 směrnice 2014/65/EU;
37)
„domovským členským státem“ domovský členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 55 směrnice 2014/65/EU;
38)
„hostitelským členským státem“ hostitelský členský stát ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 56 směrnice 2014/65/EU;
39)
„referenční hodnotou“ sazba, index nebo číselná hodnota, která je zpřístupněna veřejnosti nebo uveřejněna a která je pravidelně určována použitím vzorce na hodnotu jednoho nebo více podkladových aktiv nebo cen nebo na základě této hodnoty nebo ceny, včetně odhadovaných cen, skutečných nebo odhadovaných úrokových sazeb nebo jiných hodnot, nebo zjišťování, přičemž s odkazem na tuto referenční hodnotu se určuje částka splatná u finančního nástroje nebo hodnota finančního nástroje;
40)
„dohodou o interoperabilitě“ dohoda o interoperabilitě ve smyslu čl. 2 bodu 12 nařízení (EU) č. 648/2012;
41)
„finanční institucí třetí země“ subjekt, jehož ústředí je usazeno ve třetí zemi, který má podle právních předpisů uvedené třetí země povolení nebo licenci vykonávat některou ze služeb nebo činností uvedených ve směrnici 2013/36/EU, směrnici 2014/65/EU, směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (21), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (22), směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES (23) nebo směrnici Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (24);
42)
„podnikem ze třetí země“ podnik ze třetí země ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 57 směrnice 2014/65/EU;
43)
„velkoobchodními energetickými produkty“ velkoobchodní energetické produkty ve smyslu čl. 2 bodu 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1227/2011 (25);
44)
„deriváty zemědělských komodit“ deriváty, které se týkají produktů uvedených v článku 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (26) a v částech I až XX a XXIV/1 přílohy I uvedeného nařízení;
45)
„roztříštěním likvidity“ některá z následujících situací:
a)
účastníci obchodního systému nejsou schopni uzavřít obchod s jedním nebo více jinými účastníky tohoto obchodního systému, protože neexistují ujednání o clearingu, k nimž by měli přístup všichni účastníci; nebo
b)
člen clearingového systému nebo jeho zákazníci by byli nuceni držet své pozice ve finančním nástroji ve více než jedné ústřední protistraně, čímž by se omezil potenciál pro vzájemné započtení finančních expozic;
46)
„veřejnoprávní dluhopisy“ veřejnoprávní dluhopisy ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 61 směrnice 2014/65/EU;
47)
„kompresí portfolia“ služba pro snížení rizika, v jejímž rámci dvě nebo více protistran zcela nebo zčásti ukončí některé nebo všechny deriváty, které dané protistrany předložily k zahrnutí do komprese portfolia, a nahradí tyto ukončené deriváty jiným derivátem, jehož kombinovaná pomyslná hodnota je nižší než kombinovaná pomyslná hodnota ukončených derivátů.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 k upřesnění některých technických prvků definic stanovených v odstavci 1 za účelem jejich přizpůsobení vývoji trhu.
HLAVA II
TRANSPARENTNOST PRO OBCHODNÍ SYSTÉMY
KAPITOLA 1
Transparentnost pro kapitálové nástroje
Článek 3
Požadavky na předobchodní transparentnost pro obchodní systémy v souvislosti s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují aktuální kupní a prodejní ceny, jakož i intenzitu obchodních zájmů na uvedených cenách, sdělované prostřednictvím jejich systémů pro akcie, cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry, fondy obchodované v obchodním systému, certifikáty a jiné podobné finanční nástroje obchodované v obchodním systému. Tento požadavek se rovněž vztahuje na vykonavatelné projevy zájmu. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém tyto informace průběžně uveřejňují během běžné doby obchodování.
2. Požadavky na transparentnost uvedené v odstavci 1 musí být nastaveny pro různé druhy systémů obchodování, včetně systémů obchodování založených na knize pokynů a na kotacích, hybridních systémů obchodování a systémů obchodování založených na periodických aukcích.
3. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny uveřejňovat své kotace v akciích, cenných papírech nahrazujících jiné cenné papíry, fondech obchodovaných v obchodním systému, certifikátech a jiných podobných finančních nástrojích podle článku 14, přístup k mechanismům, jež využívají k uveřejňování informací uvedených v odstavci 1.
Článek 4
Výjimky pro kapitálové nástroje
1. Příslušné orgány mohou organizátorovi trhu a investičnímu podniku provozujícímu obchodní systém prominout povinnost uveřejnit informace podle čl. 3 odst. 1 v případě:
a)
systémů párujících pokyny založených na metodice obchodování, podle níž je cena finančního nástroje podle čl. 3 odst. 1 odvozena z obchodního systému, na němž byl tento finanční nástroj poprvé přijat k obchodování, nebo nejrelevantnějšího trhu z hlediska likvidity, jestliže je tato referenční cena široce uveřejňována a považována účastníky trhu za spolehlivou referenční cenu. Tato výjimka může být uplatňována i nadále za podmínek stanovených v článku 5.
b)
systémů formalizujících sjednané obchody, které:
i)
jsou realizovány v rámci aktuálního rozpětí váženého objemem obchodování vyplývajícím z knihy objednávek nebo z kotací tvůrců trhu obchodního systému, kteří daný systém provozují, za podmínek stanovených v článku 5;
ii)
jsou obchody s nelikvidními akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty či jinými podobnými finančními nástroji nespadajícími pod pojem likvidního trhu a jsou realizovány v rámci procentní hodnoty vhodné referenční ceny, kterou je procentní hodnota a referenční cena předem stanovená provozovatelem systému; nebo
iii)
podléhají jiným podmínkám, než je aktuální tržní cena daného finančního nástroje;
c)
pokynů velkého rozsahu v porovnání s běžnou tržní velikostí;
d)
pokynů, které jsou až do uveřejnění uchovávány v systému pro správu pokynů obchodního systému.
2. Referenční cena podle odst. 1 písm. a) se stanoví získáním:
a)
středu mezi aktuální kupní a prodejní cenou obchodního systému, kde byl tento finanční nástroj poprvé přijat k obchodování, nebo nejrelevantnějšího trhu z hlediska likvidity; nebo
b)
otevírací nebo uzavírací cenou daného burzovního dne, není-li cena uvedená v písmenu a) k dispozici.
Pokyny na referenční ceny podle písmene b) odkazují pouze mimo fázi kontinuálního obchodování příslušného burzovního dne.
3. Pokud obchodní systémy provozují systémy, které formalizují sjednané obchody podle odst. 1 písm. b) bodu i):
a)
musí být tyto obchody prováděny v souladu s pravidly obchodního systému;
b)
obchodní systém zajistí, aby byly zavedeny opatření, systémy a postupy, které mají zabránit a odhalit zneužívání trhu nebo pokus o zneužití trhu v souvislosti s těmito sjednanými obchody v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 596/2014;
c)
obchodní systém zavede, udržuje a používá systémy pro odhalení jakéhokoli pokusu využívat výjimku k obcházení ostatních požadavků tohoto nařízení nebo směrnice 2014/65/EU a hlásí tyto pokusy příslušnému orgánu.
Pokud příslušný orgán udělí výjimku podle odstavce odst. 1 písm. b) bodu i) nebo iii), tento příslušný orgán sleduje používání výjimky ze strany obchodního systému, aby bylo zajištěno, že jsou podmínky pro použití výjimky splněny.
4. Před poskytnutím výjimky podle odstavce 1 oznámí příslušné orgány zamýšlené využití každé jednotlivé výjimky orgánu ESMA a dalším příslušným orgánům a poskytnou vysvětlení k jejímu fungování, včetně podrobností o obchodním systému, z nějž je odvozena referenční cena podle odst. 1 písm. a). Oznámení o záměru poskytnout výjimku se podá nejpozději čtyři měsíce před zamýšlenou dobou, kdy má výjimka nabýt účinku. Do dvou měsíců od obdržení oznámení vydá orgán ESMA dotčenému příslušnému orgánu nezávazné stanovisko, ve kterém posoudí slučitelnost každé výjimky s požadavky stanovenými v odstavci 1 a specifikovanými v regulačních technických normách přijatých podle odstavce 6. Pokud dotčený příslušný orgán poskytne výjimku a příslušný orgán jiného členského státu s tím nesouhlasí, může daný příslušný orgán věc předložit zpět orgánu ESMA, který může jednat na základě pravomocí, jež mu svěřuje článek 19 nařízení (EU) č. 1095/2010. Orgán ESMA sleduje uplatňování výjimek a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedené výjimky uplatňovány v praxi.
5. Příslušný orgán může z vlastního podnětu nebo na žádost jiných příslušných orgánů zrušit povolení používat výjimku udělenou podle odstavce 1, jak je upřesněno v odstavci 6, jestliže zjistí, že je výjimka používána způsobem, který se liší od jejího původního účelu, nebo pokud se domnívá, že výjimka je používána k obcházení požadavků stanovených v tomto článku.
Příslušné orgány o tomto zrušení informují orgán ESMA a ostatní příslušné orgány a své rozhodnutí plně zdůvodní.
6. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem stanovících:
a)
rozsah uveřejňovaných kupních a prodejních cen nebo kotací určených tvůrci trhu a intenzity obchodních zájmů na těchto cenách pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s čl. 3 odst. 1, a to při zohlednění potřebného nastavení pro různé druhy systémů obchodování podle čl. 3 odst. 2;
b)
z hlediska likvidity nejrelevantnější trh finančního nástroje v souladu s odst. 1 písm. a);
c)
zvláštní znaky sjednaného obchodu ve vztahu k různým způsobům, kterými mohou členové nebo účastníci obchodního systému takový obchod provést;
d)
sjednané obchody, které nepřispívají k tvorbě cen a využívají výjimky stanovené v odst. 1 písm. b) bodě iii);
e)
velikost pokynů, které jsou velké svým rozsahem, a druh a minimální velikost pokynů uchovávaných v systému na správu pokynů obchodního systému až do uveřejnění a u kterých lze prominout uveřejnění informací před uskutečněním obchodu podle odstavce 1, pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje;
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
7. Výjimky poskytnuté příslušnými orgány v souladu s čl. 29 odst. 2 a čl. 44 odst. 2 směrnice 2004/39/ES a články 18, 19 a 20 nařízení (ES) č. 1287/2006 před 3. lednem 2017 přezkoumá orgán ESMA do 3. ledna 2019. Orgán ESMA vydá dotčenému příslušnému orgánu stanovisko, ve kterém posoudí, zda jsou jednotlivé výjimky nadále slučitelné s požadavky tohoto nařízení a jakéhokoliv aktu v přenesené pravomoci a jakékoli regulační technické normy vycházející z tohoto nařízení.
Článek 5
Mechanismus objemového stropu
1. K zajištění toho, že výjimky stanovené v čl. 4 odst. 1 písm. a) a čl. 4 odst. 1 písm. b) bodě i) nepoškodí nepatřičně tvorbu cen, je obchodování v rámci těchto výjimek omezeno následujícím způsobem:
a)
procentní podíl obchodování s určitým finančním nástrojem realizovaného v obchodním systému v rámci těchto výjimek je omezen na 4 % celkového objemu obchodování s daným finančním nástrojem ve všech obchodních systémech v celé Unii za období předcházejících 12 měsíců;
b)
celkový objem obchodování s určitým finančním nástrojem realizovaného v rámci těchto výjimek v Unii je omezen na 8 % celkového objemu obchodování s daným finančním nástrojem ve všech obchodních systémech v celé Unii za období předcházejících 12 měsíců.
Tento mechanismus objemového stropu se nevztahuje na sjednané obchody, které jsou obchody s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty či jinými podobnými finančními nástroji, pro které neexistuje likvidní trh určený v souladu s čl.2 odst. 1 bodem 17 písm. b), a jsou realizovány v rámci procentní hodnoty vhodné referenční ceny podle čl. 4 odst. 1 písm. b) bodu ii), ani na sjednané obchody, které podléhají jiným podmínkám, než je aktuální tržní cena daného finančního nástroje podle čl. 4 odst. 1 písm. b) bodu iii).
2. Překročí-li procentní podíl obchodování s určitým finančním nástrojem realizovaného v obchodním systému v rámci těchto výjimek limit uvedený v odst. 1 písm. a), pozastaví příslušný orgán, který uplatňování těchto výjimek v daném obchodním systému povolil, jejich využívání v daném obchodním systému pro daný finanční nástroj na základě údajů uveřejněných orgánem ESMA podle odstavce 4, a to do dvou pracovních dnů a na dobu šesti měsíců.
3. Překročí-li procentní podíl obchodování s určitým finančním nástrojem realizovaného ve všech obchodních systémech v celé Unii v rámci těchto výjimek limit uvedený v odst. 1 písm. b), pozastaví všechny příslušné orgány do dvou pracovních dnů využívání těchto výjimek v celé Unii na dobu šesti měsíců.
4. Orgán ESMA uveřejní do pěti pracovních dnů po konci každého kalendářního měsíce celkový objem obchodování s jednotlivými finančními nástroji v Unii za předcházejících 12 měsíců, procentní podíl obchodování s jednotlivými finančními nástroji realizovaného v rámci těchto výjimek v celé Unii a rovněž v jednotlivých obchodních systémech za předcházejících 12 měsíců, jakož i metodiku použitou pro stanovení těchto procentních podílů.
5. V případě, že zpráva uvedená v odstavci 4 určí obchodní systém, kde obchodování s jakýmkoli finančním nástrojem realizované v rámci těchto výjimek překročilo 3,75 % z celkového objemu obchodování Unie s tímto finančním nástrojem, a to na základě předcházejících 12 měsíců obchodování, uveřejní orgán ESMA další zprávu do pěti pracovních dnů od 15. dne kalendářního měsíce, v němž je zpráva uvedená v odstavci 4 uveřejněna. Tato zpráva obsahuje informace uvedené v odstavci 4 týkající se finančních nástrojů, u nichž bylo výše uvedených 3,75 % překročeno.
6. V případě, že zpráva uvedená v odstavci 4 určí, že celkové obchodování Unie s jakýmkoli finančním nástrojem realizované v rámci těchto výjimek překročilo 7,75 % z celkového objemu obchodování Unie s tímto finančním nástrojem, a to na základě předcházejících 12 měsíců obchodování, orgán ESMA uveřejní další zprávu do pěti pracovních dnů od 15. dne kalendářního měsíce, v němž je zpráva uvedená v odstavci 4 uveřejněna. Tato zpráva obsahuje informace uvedené v odstavci 4 týkající se finančních nástrojů, u nichž bylo překročeno výše uvedených 7,75 %.
7. Za účelem zajištění spolehlivého základu pro monitorování obchodování, které je realizováno v rámci těchto výjimek, a pro určení toho, zda byly překročeny limity uvedené v odstavci 1, jsou organizátoři obchodních systémů povinni mít zavedeny systémy a postupy, které:
a)
umožní identifikaci veškerých obchodů realizovaných v jejich obchodním systému v rámci těchto výjimek; a
b)
zajistí, že obchodování v rámci těchto výjimek nepřekročí za žádných okolností povolený procentní podíl podle odst. 1 písm. a).
8. Lhůta pro uveřejnění údajů o obchodování orgánem ESMA, během níž je monitorováno obchodování s určitým finančním nástrojem v rámci těchto výjimek, začíná běžet 3. ledna 2016. Aniž je dotčen čl. 4 odst. 5, jsou příslušné orgány oprávněny pozastavit uplatňování těchto výjimek počínaje dnem použití tohoto nařízení a poté na měsíční bázi.
9. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění metody, včetně označování obchodů, kterou používá pro shromažďování, výpočet a uveřejňování údajů o obchodech podle odstavce 4 za účelem poskytnutí přesného vyčíslení celkového objemu obchodování s jednotlivými finančními nástroji a procentních podílů obchodování využívajícího tyto výjimky v celé Unii a v jednotlivých obchodních systémech.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 6
Požadavky poobchodní transparentnosti pro obchodní systémy v souvislosti s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují cenu, objem a čas obchodů provedených s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji obchodovanými v tomto obchodním systému. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují podrobnosti o těchto obchodech v okamžiku co nejbližším reálnému času, jak je to jen technicky možné.
2. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny uveřejňovat podrobnosti o svých obchodech s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji podle článku 20, přístup k mechanismům, jež využívají k uveřejňování informací podle odstavce 1 tohoto článku.
Článek 7
Povolení odkladu uveřejnění
1. Příslušné orgány mohou povolit organizátorům trhu a investičním podnikům provozujícím obchodní systém odložit uveřejnění podrobností o obchodech na základě druhu nebo objemu těchto obchodů.
Příslušné orgány mohou povolit odložit uveřejnění zejména u obchodů, které jsou rozsahem větší než obvyklý tržní objem pro dané akcie, cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry, fondy obchodované v obchodním systému, certifikáty či jiné podobné finanční nástroje nebo danou kategorii akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů či jiných podobných finančních nástrojů.
Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém si předem opatří souhlas příslušného orgánu s navrhovanými opatřeními na odklad uveřejnění obchodu a tato opatření jasně sdělí účastníkům trhu a veřejnosti. Orgán ESMA sleduje uplatňování těchto opatření pro odklad uveřejnění obchodu a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedená opatření uplatňována v praxi.
Pokud daný příslušný orgán povolí odklad uveřejnění a příslušný orgán jiného členského státu s tím nebo s účinným uplatňováním uděleného povolení nesouhlasí, může daný příslušný orgán věc znovu předložit orgánu ESMA, který může jednat na základě pravomocí, jež mu svěřuje článek 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
2. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se způsobem umožňujícím uveřejnění informací požadovaných podle článku 64 směrnice 2014/65/EU stanoví:
a)
údaje o obchodech, které musí investiční podniky, včetně systematických internalizátorů, organizátorů trhu a investičních podniků provozujících obchodní systém zpřístupnit veřejnosti pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s čl. 6 odst. 1, včetně identifikačních označení různých druhů obchodů uveřejňovaných podle čl. 6 odst. 1 a článku 20, které rozlišují mezi obchody ovlivňovanými faktory spojenými v prvé řadě s hodnotou finančních nástrojů a obchody ovlivňovanými jinými faktory;
b)
lhůta, která odpovídá povinnosti uveřejnit informace co nejbliže reálnému času, včetně případů, kdy jsou obchody prováděny mimo běžnou dobu obchodování.
c)
podmínky, za nichž lze investičním podnikům, včetně systematických internalizátorů, organizátorů trhu a investičních podniků provozujícím obchodní systém povolit odklad uveřejnění údajů o obchodech pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s odstavcem 1 tohoto článku a s čl. 20 odst. 1;
d)
kritéria uplatňovaná při rozhodování o obchodech, u kterých je z důvodu jejich objemu nebo druhu, včetně profilu likvidity, použitých akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů či jiných podobných finančních nástrojů povolen odklad uveřejnění, a to pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem. podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA 2
Transparentnost pro nekapitálové nástroje
Článek 8
Požadavky předobchodní transparentnosti pro obchodní systémy v souvislosti s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují aktuální kupní a prodejní ceny, jakož i intenzitu obchodních zájmů na uvedených cenách, které jsou sdělovány prostřednictvím jejich systémů pro dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise a deriváty obchodované v obchodním systému. Tento požadavek se rovněž vztahuje na vykonavatelný projev zájmu. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém tyto informace průběžně uveřejňují během běžné doby obchodování. Tato povinnost uveřejňování se nevztahuje na obchody s deriváty nefinančních protistran, které snižují objektivně měřitelné riziko přímo spojené s obchodní činností nebo financováním této protistrany nebo pokladními finančními operacemi nefinanční protistrany nebo této skupiny.
2. Požadavky na transparentnost uvedené v odstavci 1 jsou nastaveny pro různé druhy systémů obchodování, včetně systémů obchodování založených na knize pokynů, na kotacích a na periodických aukcích, hybridních systémů a systémů hlasového obchodování (voice trading).
3. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny uveřejňovat své kotace dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů podle článku 18, přístup k mechanismům, jež využívají k uveřejňování informací uvedených v odstavci 1.
4. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejní v případě, že je poskytnuta výjimka podle čl. 9 odst. 1 písm. b), alespoň orientační předobchodní kupní cenu a orientační prodejní cenu, která se blíží ceně obchodních zájmů oznámené prostřednictvím jejich systémů dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů obchodovaných v obchodním systému. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém tyto informace veřejnosti vhodnými elektronickými prostředky průběžně zpřístupňují během běžné doby obchodování. Uvedené mechanismy zajistí, že informace budou poskytovány za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě.
Článek 9
Výjimky pro nekapitálové nástroje
1. Příslušné orgány mohou organizátorům trhu a investičním podnikům provozujícím obchodní systém prominout povinnost uveřejnit informace podle čl. 8 odst. 1 v případě:
a)
pokynů, které jsou rozsahem větší než obvyklý tržní objem, a pokynů uchovávaných v systému na správu pokynů obchodního systému až do uveřejnění;
b)
vykonavatelných projevů zájmu v systémech žádostí o kotace a hlasového obchodování (voice trading), jejichž objem překračuje konkrétní objem pro daný finanční nástroj, což by poskytovatele likvidity vystavilo přílišnému riziku, a s ohledem na skutečnost, zda jsou příslušní účastníci trhu retailovými či profesionálními investory;
c)
derivátů, které nepodléhají povinnosti obchodování uvedené v článku 28, a jiných finančních nástrojů, pro něž neexistuje likvidní trh.
2. Před poskytnutím výjimky v souladu s odstavcem 1 příslušné orgány oznámí zamýšlené využití každé jednotlivé výjimky orgánu ESMA a dalším příslušným orgánům a poskytnou vysvětlení k jejich fungování. Oznámení o záměru poskytnout výjimku se podá nejpozději čtyři měsíce před zamýšlenou dobou, kdy má výjimka nabýt účinku. Do dvou měsíců od obdržení oznámení vydá orgán ESMA dotčenému příslušnému orgánu stanovisko, ve kterém posoudí slučitelnost dané výjimky s požadavky stanovenými v odstavci 1 a specifikovanými v regulačních technických normách přijatých podle odstavce 5. Pokud daný příslušný orgán poskytne výjimku a příslušný orgán jiného členského státu s tím nesouhlasí, může daný příslušný orgán věc předložit zpět orgánu ESMA, který může jednat na základě pravomocí, jež mu svěřuje článek 19 nařízení (EU) č. 1095/2010. Orgán ESMA sleduje uplatňování výjimek a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedené výjimky uplatňovány v praxi.
3. Příslušné orgány mohou z vlastního podnětu nebo na žádost jiných příslušných orgánů zrušit výjimku poskytnutou podle odstavce 1, pokud zjistí, že je výjimka využívána způsobem odchylným od původního účelu, nebo pokud se domnívají, že je výjimka využívána k obcházení požadavků stanovených v tomto článku.
Příslušné orgány o tomto zrušení neprodleně informují orgán ESMA a ostatní příslušné orgány ještě předtím, než nabude účinnosti a své rozhodnutí plně zdůvodní.
4. Příslušný orgán odpovědný za dohled nad jedním nebo několika obchodními systémy, v nichž je obchodována určitá kategorie dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů, může povinnosti uvedené v článku 8 dočasně pozastavit, jestliže likvidita dané kategorie finančního nástroje nedosahuje stanovené prahové hodnoty. Tato prahová hodnota se definuje na základě objektivních kritérií specifických pro trh s příslušným finančním nástrojem. Oznámení o dočasném pozastavení se uveřejní na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu.
Dočasné pozastavení platí po počáteční dobu nepřekračující tři měsíce ode dne, kdy bylo uveřejněno na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu. Může být prodlouženo o další období nepřekračující vždy tři měsíce, pokud důvody pro dočasné pozastavení nadále trvají. Pokud není dočasné pozastavení po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty prodlouženo, jeho platnost automaticky skončí.
Před pozastavením povinností uvedených v článku 8 nebo před prodloužením jejich dočasného pozastavení podle tohoto odstavce oznámí dotčený příslušný orgán orgánu ESMA svůj záměr a poskytne vysvětlení. Orgán ESMA vydá co nejdříve příslušnému orgánu stanovisko, zda je podle jeho názoru uvedené pozastavení nebo prodloužení dočasného pozastavení podle prvního a druhého pododstavce opodstatněné.
5. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, které stanoví:
a)
parametry a metody pro výpočet prahové hodnoty likvidity podle odstavce 4 ve vztahu k finančnímu nástroji. Parametry a metody pro členské státy vypočítávající prahovou hodnotu se stanoví takovým způsobem, že pokud je dosaženo prahové hodnoty, představuje to významný pokles likvidity v rámci všech systémů v Unii pro dotčený finanční nástroj na základě kritérií použitých podle čl. 2 odst. 1 bodu 17;
b)
rozsah kupních a prodejních cen či kotací a intenzitu obchodních zájmů na těchto cenách nebo předobchodních orientačních kupních a prodejních cen blízkých ceně obchodního zájmu, které mají být uveřejněny pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s čl. 8 odst. 1 a 4, a to při zohlednění potřebného nastavení pro různé druhy systémů obchodování podle čl. 8 odst. 2;
c)
velikost pokynů, které jsou velké svým rozsahem a druh a minimální velikost pokynů uchovávaných v systému na správu pokynů až do uveřejnění, u nichž může být prominuta povinnost předobchodního uveřejnění podle odstavce 1 pro každou kategorii daného finančního nástroje;
d)
konkrétní objem pro daný finanční nástroj uvedený v odst. 1 písm. b) a definice systémů žádostí o kotace a hlasového obchodování, u kterých lze uveřejnění informací před uskutečněním obchodu podle odstavce 1 prominout.
Při stanovení objemu pro daný finanční nástroj, který by poskytovatele likvidity vystavil přílišnému riziku a v souladu s odst. 1 písm. b) zohledňuje skutečnost, zda jsou příslušní účastníci trhu retailovými či profesionálními investory, zohlední orgán ESMA níže uvedené faktory:
i)
zda by při takových objemech poskytovatelé likvidity byli schopni zajistit svá rizika;
ii)
pokud trh s příslušným finančním nástrojem nebo kategorií finančních nástrojů sestává zčásti z retailových investorů, průměrnou hodnotu obchodů provedených takovými investory;
e)
finanční nástroje nebo druhy finančních nástrojů, pro něž neexistuje likvidní trh a u kterých může být prominuto uveřejnění informací před uskutečněním obchodu podle odstavce 1.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 10
Požadavky poobchodní transparentnosti pro obchodní systémy v souvislosti s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejní cenu, objem a čas obchodů provedených s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty obchodovanými v obchodním systému. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém uveřejňují podrobnosti o těchto obchodech v okamžiku co nejbližším reálnému času, jak je to jen technicky možné.
2. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém umožní za přiměřených obchodních podmínek a na nediskriminačním základě investičním podnikům, které jsou povinny uveřejňovat své obchody s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty podle článku 21, přístup k mechanismům, jež využívají k uveřejňování informací uvedených v odstavci 1.
Článek 11
Povolení odkladu uveřejnění
1. Příslušné orgány mohou organizátorům trhu a investičním podnikům provozujícím obchodní systém povolit odklad uveřejnění podrobností o obchodech na základě objemu nebo typu obchodu.
Příslušné orgány mohou povolit odklad uveřejnění zejména u obchodů, které:
a)
jsou velké svým rozsahem v porovnání s obvyklým tržním objemem pro dané dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise či deriváty obchodované v obchodním systému nebo pro danou kategorii dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů obchodovaných v obchodním systému; nebo
b)
se týkají dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů obchodovaných v obchodním systému nebo kategorie dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů obchodovaných v obchodním systému, pro něž neexistuje likvidní trh;
c)
jsou většího objemu, než je objem specifický pro dané dluhopisy, strukturované finanční produkty, povolenky na emise či deriváty obchodované v obchodním systému nebo pro danou kategorii dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů obchodovaných v obchodním systému, který by poskytovatele likvidity vystavil přílišnému riziku a zohledňuje skutečnost, zda jsou příslušní účastníci trhu retailovými či profesionálními investory.
Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém si předem opatří souhlas příslušného orgánu s navrhovanými opatřeními na odklad uveřejnění obchodu a tato opatření jasně zpřístupní účastníkům trhu a veřejnosti. Orgán ESMA sleduje uplatňování těchto opatření pro odklad uveřejnění obchodu a předkládá Komisi výroční zprávu o tom, jak jsou uvedená opatření využívána v praxi.
2. Příslušný orgán odpovědný za dohled nad jedním nebo několika obchodními systémy, v nichž je obchodována určitá kategorie dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise či derivátů, může povinnosti uvedené v článku 10 dočasně pozastavit, jestliže likvidita dané kategorie finančního nástroje nedosahuje prahové hodnoty stanovené v souladu s metodikou uvedenou v čl. 9 odst. 5 písm. a). Tato prahová hodnota se definuje na základě objektivních kritérií specifických pro trh s příslušným finančním nástrojem. Dočasné pozastavení se uveřejní na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu.
Dočasné pozastavení platí po počáteční dobu nepřekračující tři měsíce ode dne, kdy bylo uveřejněno na internetových stránkách dotčeného příslušného orgánu. Může být prodlouženo o další období nepřekračující vždy tři měsíce, pokud důvody pro dočasné pozastavení nadále trvají. Není-li dočasné pozastavení po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty prodlouženo, jeho platnost automaticky skončí.
Před pozastavením nebo prodloužením dočasného pozastavení povinností uvedených v článku 10 oznámí dotčený příslušný orgán orgánu ESMA svůj záměr a poskytne vysvětlení. Orgán ESMA vydá co nejdříve příslušnému orgánu stanovisko, zda je podle jeho názoru uvedené pozastavení nebo prodloužení dočasného pozastavení podle prvního a druhého pododstavce opodstatněné.
3. Příslušné orgány mohou ve spojení s povolením odkladu uveřejnění:
a)
po dobu trvání odkladu požadovat uveřejnění omezených podrobností o určitém obchodu nebo podrobností o několika obchodech v souhrnné podobě nebo kombinaci obou možností;
b)
umožnit neuveřejňovat objem jednotlivých obchodů po prodlouženou dobu trvání odkladu;
c)
pokud jde o nekapitálové nástroje jiné než veřejnoprávní dluhopisy, umožnit uveřejnění několika obchodů v souhrnné podobě po prodlouženou dobu trvání odkladu;
d)
pokud jde o veřejnoprávní dluhopisy, umožnit uveřejnění několika obchodů v souhrnné podobě po blíže neurčenou dobu.
Pokud jde o veřejnoprávní dluhopisy, lze písmena b) a d) použít buď odděleně nebo po sobě, přičemž po uplynutí prodloužené doby, během níž je možné neuveřejňovat objem, by objem obchodů mohl být uveřejněn v souhrnné podobě.
Pokud jde o všechny ostatní finanční nástroje, po uplynutí doby odkladu se uveřejní zbývající podrobnosti o obchodu a veškeré podrobnosti o jednotlivých obchodech.
4. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se způsobem umožňujícím uveřejnění informací požadovaných podle článku 64 směrnice 2014/65/EU stanoví:
a)
podrobnosti o obchodech, které musí investiční podniky, včetně systematických internalizátorů, organizátorů trhu a investičních podniků provozujících obchodní systém zpřístupnit veřejnosti pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s čl. 10 odst. 1, včetně identifikačních označení různých druhů obchodů uveřejňovaných podle čl. 10 odst. 1 a článku 21 odst. 1, které rozlišují mezi obchody ovlivňovanými faktory spojenými v prvé řadě s hodnotou finančních nástrojů a obchody ovlivňovanými jinými faktory;
b)
lhůta, která odpovídá povinnosti uveřejnit informace co nejbliže reálnému času, včetně případů, kdy jsou obchody prováděny mimo běžnou dobu obchodování;
c)
podmínky, za nichž lze investičním podnikům, včetně systematických internalizátorů, organizátorů trhu a investičních podniků provozujících obchodní systém, povolit odklad uveřejnění údajů o obchodech pro každou kategorii dotčeného finančního nástroje v souladu s odstavcem 1 tohoto článku a s čl. 21 odst. 4;
d)
kritéria uplatňovaná při určování objemu a druhu obchodu, pro který je podle odstavce 3 povolen odklad uveřejnění a uveřejnění omezených podrobností o obchodu, nebo uveřejnění podrobností o několika obchodech v souhrnné podobě nebo neuveřejnění objemu obchodu se zvláštním zřetelem k povolení prodloužené doby odkladu pro určité finanční nástroje v závislosti na jejich likviditě.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA 3
Povinnost nabízet údaje o obchodech samostatně a za přiměřených obchodních podmínek
Článek 12
Povinnost poskytovat předobchodní a poobchodní údaje samostatně
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém poskytnou informace uveřejněné v souladu s články 3, 4 a 6 až 11 jako samostatně nabízené údaje o předobchodní a poobchodní transparentnosti.
2. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem specifikujících nabízené údaje o předobchodní a poobchodní transparentnosti, včetně úrovně členění údajů, které mají být poskytnuty podle odstavce 1.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 13
Povinnost poskytovat předobchodní a poobchodní údaje za přiměřených obchodních podmínek
1. Organizátoři trhu a investiční podniky provozující obchodní systém poskytnou informace uveřejňované v souladu s články 3,4 a 6 až 11 za přiměřených obchodních podmínek a zajistí k informacím nediskriminační přístup. Tyto informace jsou poskytovány bezplatně 15 minut po uveřejnění.
2. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 objasňující, co jsou přiměřené obchodní podmínky uveřejňování informací uvedené v odstavci 1.
HLAVA III
TRANSPARENTNOST PRO SYSTEMATICKÉ INTERNALIZÁTORY A INVESTIČNÍ PODNIKY PROVOZUJÍCÍ MIMOBURZOVNÍ OBCHODY (OTC)
Článek 14
Povinnost systematických internalizátorů uveřejňovat pevné kotace akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů
1. Investiční podniky uveřejňují pevné kotace týkající se takových akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému, pro které jsou systematickými internalizátory a pro které existuje likvidní trh.
Neexistuje-li pro finanční nástroje uvedené v prvním pododstavci likvidní trh, poskytnou systematičtí internalizátoři kotace svým zákazníkům na požádání.
2. Tento článek a články 15, 16 a 17 se použijí na systematické internalizátory při obchodech s objemy nepřesahujícími standardní tržní objem. Na systematické internalizátory se nevztahují ustanovení tohoto článku a článků 15, 16 a 17, pokud jejich obchody přesahují standardní tržní objem.
3. Systematičtí internalizátoři mohou rozhodnout o objemu nebo objemech obchodů, jejichž ceny budou kotovat. Minimální kotovaný objem se rovná alespoň 10 % standardního tržního objemu akcie, cenného papíru nahrazujícího jiné cenné papíry, fondu obchodovaného v obchodním systému, certifikátu nebo jiného podobného finančního nástroje obchodovaného v obchodním systému. Pro konkrétní akcii, cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry, fond obchodovaný v obchodním systému, certifikát či jiný podobný finanční nástroj obchodovaný v obchodním systému zahrnuje každá kotace pevnou kupní nebo prodejní cenu nebo ceny pro objem nebo objemy až do velikosti standardního tržního objemu pro kategorii akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů či jiných podobných finančních nástrojů, ke které daný finanční nástroj patří. Cena nebo ceny odrážejí převažující tržní podmínky pro tuto akcii, cenný papír nahrazující jiný cenný papír, fond obchodovaný v obchodním systému, certifikát či jiný podobný finanční nástroj.
4. Akcie, cenné papíry nahrazující jiné cenné papíry, fondy obchodované v obchodním systému, certifikáty a jiné podobné finanční nástroje se sdružují do druhů na základě aritmetického průměru hodnoty pokynů prováděných pro tento finanční nástroj na trhu. Standardním tržním objemem každé kategorie akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů je objem představující aritmetický průměr hodnot pokynů provedených na trhu pro finanční nástroje patřící do každé kategorie.
5. Pro každou akcii, cenný papír nahrazující jiný cenný papír, fond obchodovaný v obchodním systému, certifikát nebo jiný podobný finanční nástroj se trh skládá ze všech pokynů provedených v souvislosti s daným finančním nástrojem v Unii kromě pokynů, které v porovnání s obvyklým tržním objemem představují svým měřítkem velký rozsah.
6. Orgán příslušný pro trh nejrelevantnější z hlediska likvidity ve smyslu článku 26 stanoví nejméně jednou ročně na základě aritmetického průměru hodnot pokynů provedených na trhu pro danou akcii, cenný papír nahrazující jiný cenný papír, fond obchodovaný v obchodním systému, certifikát a jiný podobný finanční nástroj kategorii, ke které daný finanční nástroj patří. Tyto informace se zpřístupňují všem účastníkům trhu a předávají se orgánu ESMA, který je uveřejní na svých internetových stránkách.
7. K zajištění účinného oceňování akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů a k maximalizaci možnosti investičních podniků dosáhnout pro své zákazníky nejlepších podmínek vypracuje orgán ESMA návrhy regulačních technických norem k upřesnění podmínek pro uveřejnění pevné kotace, jak je uvedeno v odstavci 1, určení, zda ceny odrážejí převažující tržní podmínky uvedené v odstavci 3, a standardního tržního objemu, jak je uvedeno v odstavcích 2 a 4.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 15
Provádění pokynů na účet zákazníka
1. Systematičtí internalizátoři své kotace uveřejňují pravidelně a průběžně během obvyklé doby obchodování. Mohou své kotace kdykoli aktualizovat. Za výjimečných podmínek na trhu mohou své kotace stáhnout.
Členské státy vyžadují, aby podniky, které splňují definici systematického internalizátora, to oznámily svému příslušnému orgánu. Toto oznámení je předáno orgánu ESMA. Orgán ESMA vytvoří seznam všech systematických internalizátorů v Unii.
Kotace se uveřejňuje způsobem snadno dostupným pro ostatní účastníky trhu za přiměřených obchodních podmínek.
2. Systematičtí internalizátoři provádějí v soualdu s článkem 27 směrnice 2014/65/EU pokyny, které obdrží od zákazníků v souvislosti s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji, pro které jsou systematickými internalizátory, za ceny kotované v okamžiku přijetí pokynu.
Avšak v odůvodněných případech mohou tyto pokyny provádět za cenu lepší, pokud tato cena spadá do uveřejněného rozpětí blízkého podmínkám trhu.
3. Systematičtí internalizátoři mohou provádět pokyny, které obdrží od profesionálních zákazníků, za ceny odlišné od cen kotovaných, aniž by museli plnit požadavky stanovené v odstavci 2, a to u obchodů, u nichž je realizace několika cenných papírů součástí jednoho obchodu, nebo u pokynů, které podléhají podmínkám jiným než aktuální tržní cena.
4. Pokud systematický internalizátor, jenž uvádí pouze jednu kotaci nebo jehož nejvyšší kotace je nižší než standardní tržní objem, obdrží od zákazníka pokyn týkající se objemu vyššího, než je jím kotovaný objem, ale nižšího, než je standardní tržní objem, může se rozhodnout tu část pokynu, která přesahuje velikost jeho kotace, provést za předpokladu, že bude provedena za kotovanou cenu, není-li podle odstavců 2 a 3 dovoleno něco jiného. Pokud systematický internalizátor kotuje různé objemy a obdrží a rozhodne se provést pokyn spadající mezi tyto objemy, provede jej za jednu z kotovaných cen v souladu s článkem 28 směrnice 2014/65/EU, není-li podle podmínek odstavců 2 a 3 tohoto článku dovoleno něco jiného.
5. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 objasňující přiměřené obchodní podmínky pro uveřejnění informací uvedených v odstavci 1.
Článek 16
Povinnosti příslušných orgánů
Příslušné orgány kontrolují:
a)
zda investiční podniky pravidelně aktualizují kupní a prodejní ceny uveřejňované v souladu s článkem 14 a udržují ceny, které odrážejí převažující podmínky trhu;
b)
zda investiční podniky splňují podmínky pro provedení za lepší ceny, jak je stanoveno v čl. 15 odst. 2.
Článek 17
Přístup ke kotacím
1. Na základě svých obchodních politik a způsobem objektivním a nediskriminačním mohou systematičtí internalizátoři rozhodnout, kterým zákazníkům umožní přístup ke svým kotacím. Za tímto účelem musí mít jasná pravidla pro přístup ke svým kotacím. Systematičtí internalizátoři mohou odmítnout uzavřít nebo mohou ukončit obchodní vztahy se zákazníky na základě obchodních důvodů, jakými jsou například solventnost zákazníka, riziko protistrany a konečné vypořádání obchodu.
2. K omezení rizika hromadění obchodů stejného zákazníka mohou systematičtí internalizátoři nediskriminačním způsobem omezit počet obchodů od téhož zákazníka, které se za uveřejněných podmínek zaváží uzavřít. Mohou nediskriminačním způsobem a v souladu s článkem 28 směrnice 2014/65/EU omezit celkový počet současných obchodů různých zákazníků, avšak pouze v případě, kdy počet nebo objem pokynů ze strany zákazníků značně převyšuje normu.
3. K zajištění účinného oceňování akcií, cenných papírů nahrazujících jiné cenné papíry, fondů obchodovaných v obchodním systému, certifikátů a jiných podobných finančních nástrojů a k maximalizaci možnosti investičních podniků dosáhnout pro jejich zákazníky nejlepších podmínek přijme Komise akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 stanovující:
a)
kritéria pro určení, kdy se kotace uveřejňuje pravidelně a průběžně a je snadno dostupná, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 1, jakož i prostředky, kterými mohou investiční podniky splnit svou povinnost uveřejnit kotace, k nimž patří tyto možnosti:
i)
prostřednictvím infrastruktury kteréhokoli regulovaného trhu, který přijal dotčený finanční nástroj k obchodování;
ii)
prostřednictvím schváleného systému pro uveřejňování informací;
iii)
prostřednictvím vlastních opatření;
b)
kritéria pro určení toho, kdy je realizace několika cenných papírů součástí jednoho obchodu, nebo pokynů, které podléhají podmínkám jiným než aktuální tržní cena, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 3;
c)
kritéria pro určení toho, co lze považovat za výjimečné podmínky na trhu umožňující stažení kotací, i podmínky aktualizace kotací, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 1;
d)
kritéria pro určení toho, kdy počet nebo objem pokynů ze strany zákazníků značně převyšuje normu, jak je uvedeno v odstavci 2;
e)
kritéria pro určení toho, kdy ceny spadají do uveřejněného rozpětí blízkého tržním podmínkám, jak je uvedeno v čl. 15 odst. 2.
Článek 18
Povinnost systematických internalizátorů uveřejňovat pevné kotace týkající se dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů
1. Investiční podniky uveřejňují pevné kotace týkající se dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů obchodovaných v obchodním systému, u nichž jsou systematickým internalizátorem a pro které existuje likvidní trh, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
jsou požádáni o kotaci zákazníkem systematického internalizátora;
b)
souhlasí s poskytnutím kotace.
2. V případě dluhopisů, strukturovaných finančních produktů, povolenek na emise a derivátů obchodovaných v obchodním systému, pro které neexistuje likvidní trh, zpřístupňují systematičtí internalizátoři kotace zákazníkům na požádání, souhlasí-li s poskytnutím kotace. Tato povinnost může být prominuta, jsou-li splněny podmínky uvedené v čl. 9 odst. 1.
3. Systematičtí internalizátoři mohou své kotace kdykoli aktualizovat. Rovněž mohou za výjimečných podmínek na trhu své kotace stáhnout.
4. Členské státy vyžadují, aby podniky, které splňují definici systematického internalizátora, to oznámily svému příslušnému orgánu. Toto oznámení je předáno orgánu ESMA. Orgán ESMA vytvoří seznam všech systematických internalizátorů v Unii.
5. Systematičtí internalizátoři zpřístupní pevné kotace uveřejněné podle odstavce 1 svým ostatním zákazníkům. Na základě své obchodní politiky a objektivním a nediskriminačním způsobem mohou nicméně rozhodnout, kterým zákazníkům umožní přístup ke svým kotacím. Za tímto účelem musí mít systematičtí internalizátoři jasná pravidla pro přístup ke svým kotacím. Systematičtí internalizátoři mohou odmítnout uzavřít nebo mohou ukončit obchodní vztahy se zákazníky na základě obchodních důvodů, jakými jsou například solventnost zákazníka, riziko protistrany a konečné vypořádání obchodu.
6. Systematičtí internalizátoři se zaváží uzavřít obchody s jakýmkoli jiným zákazníkem, kterému je kotace zpřístupněna za uveřejněných podmínek v souladu s odstavcem 5, nepřekročí-li kotovaný objem konkrétní objem pro daný finanční nástroj určený v souladu s čl. 9 odst. 5 písm. d).
Systematičtí internalizátoři nejsou povinni uveřejňovat pevné kotace podle odstavce 1 u finančních nástrojů, jejichž likvidita klesne pod prahovou hodnotu stanovenou podle čl. 9 odst. 4.
7. Systematičtí internalizátoři mohou stanovit nediskriminačním a transparentním způsobem limity pro počet obchodů se zákazníky, které se zaváží uzavřít, podle jakékoli kotace.
8. Kotace uveřejněné podle odstavce 1 a 5 a kotace v objemu uvedeném v odstavci 6 se uveřejňují způsobem snadno dostupným pro ostatní účastníky trhu za přiměřených obchodních podmínek.
9. Kotovaná cena či ceny musí být takové, aby bylo zajištěno, že systematický internalizátor splňuje své povinnosti podle článku 27 směrnice 2014/65/EU, a musí odrážet převažující tržní podmínky, pokud jde o ceny, za kterých jsou obchody uzavírány u stejných nebo podobných finančních nástrojů v obchodních systémech.
V odůvodněných případech však mohou pokyny provádět za cenu lepší, pokud tato cena spadá do uveřejněného rozpětí blízkého podmínkám trhu.
10. Na systematcké internalizátory se nepoužije tento článek, obchodují-li v objemech překračujících konkrétní objem pro finanční nástroj určený v souladu s čl. 9 odst. 5 písm. d).
Článek 19
Sledování orgánem ESMA
1. Příslušné orgány a orgán ESMA sledují uplatňování článku 18, pokud jde o objemy, jejichž kotace jsou zpřístupněny zákazníkům investičního podniku a jiným účastníkům trhu v souvislosti s jinou obchodní činností podniku, a o to, do jaké míry kotace odrážejí převažující tržní podmínky v souvislosti s obchody se stejnými nebo podobnými finančními nástroji v obchodních systémech. Do 3. ledna 2019 předloží orgán ESMA Komisi zprávu o uplatňování článku 18. V případě významné kotace a obchodní činnosti těsně nad prahovým objemem podle čl. 18 odst. 6 nebo mimo převažující tržní podmínky předloží orgán ESMA Komisi zprávu před tímto datem.
2. Komise přijme prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 opatření, která stanoví objemy podle čl. 18 odst. 6 pro obchody podniku s jakýmkoli jiným zákazníkem, jemuž je kotace zpřístupněna. Konkrétní objem pro daný finanční nástroj se stanoví podle kritérií uvedených v čl. 9 odst. 5 písm. d).
3. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 upřesňující, co jsou přiměřené obchodní podmínky uveřejňování kotací podle čl. 18 odst. 8.
Článek 20
Uveřejnění informací prováděné investičními podniky, včetně systematických internalizátorů, po uskutečnění obchodu s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji
1. Investiční podniky, které uzavírají na vlastní účet nebo na účet zákazníků obchody s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji obchodovanými v obchodních systémech, uveřejňují objem a cenu těchto obchodů, jakož i čas, kdy byly uzavřeny. Tyto informace se uveřejňují prostřednictvím schváleného systému pro uveřejňování informací.
2. Informace uveřejňované v souladu s odstavcem 1 tohoto článku a lhůty, v nichž jsou uveřejňovány, splňují požadavky přijaté podle článku 6, včetně regulačních technických norem přijatých podle čl. 7 odst. 2 písm. a). Pokud opatření přijatá podle článku 7 stanoví pro určité kategorie obchodů s akciemi, cennými papíry nahrazujícími jiné cenné papíry, fondy obchodovanými v obchodním systému, certifikáty a jinými podobnými finančními nástroji obchodovanými v obchodním systému odklad uveřejňování, vztahuje se tato možnost obdobně na obchody uzavřené mimo obchodní systému.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem stanovících:
a)
identifikační označení pro různé druhy obchodů uveřejňované podle tohoto článku, které rozlišují mezi obchody ovlivňovanými faktory spojenými v prvé řadě s hodnotou finančních nástrojů a obchody ovlivňovanými jinými faktory;
b)
uplatňování povinnosti podle odstavce 1 týkající se obchodů zahrnujících použití finančních nástrojů pro účely zajištění, půjček či jiné účely, pokud směnu finančních nástrojů ovlivňují faktory jiné než aktuální tržní hodnota finančního nástroje;
c)
smluvní stranu obchodu, která má obchod uveřejnit v souladu s odstavcem 1, pokud jsou obě strany obchodu investičními podniky.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 21
Uveřejnění informací prováděné investičními podniky, včetně systematických internalizátorů, po uskutečnění obchodu s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty
1. Investiční podniky, které uzavírají na vlastní účet nebo na účet zákazníků obchodu s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty obchodovanými v obchodním systému, uveřejňují objem a cenu těchto obchodů, jakož i čas, kdy byly uzavřeny. Tyto informace se uveřejňují prostřednictvím schváleného systému pro uveřejňování informací.
2. Každý jednotlivý obchod se uveřejňuje jednou prostřednictvím schváleného systém pro uveřejňování informací
3. Informace uveřejňované v souladu s odstavcem 1 a lhůty, v nichž jsou uveřejňovány, splňují požadavky přijaté podle článku 10, včetně regulačních technických norem přijatých podle čl. 11 odst. 4 písm. a) a b).
4. Příslušné orgány mohou investičním podnikům povolit odklad uveřejnění nebo mohou po dobu trvání odkladu požadovat uveřejnění omezených podrobností o určitém obchodu nebo podrobností o několika obchodech v souhrnné podobě či kombinaci obou možností nebo mohou umožnit neuveřejňovat objem jednotlivých obchodů po prodlouženou dobu odkladu nebo mohou v případě nekapitálových finančních nástrojů jiných než veřejnoprávní dluhopisy umožnit uveřejnění několika obchodů v souhrnné podobě po prodlouženou dobu trvání odkladu nebo mohou v případě veřejnoprávních dluhopisů umožnit uveřejnění několika obchodů v souhrnné podobě po blíže neurčenou dobu a mohou dočasně pozastavit povinnosti podle odstavce 1 za stejných podmínek, jaké jsou stanoveny v článku 11.
Pokud opatření přijatá podle článku 11 stanoví pro určité kategorie obchodů s dluhopisy, strukturovanými finančními produkty, povolenkami na emise a deriváty obchodovanými v obchodním systému odklad uveřejnění a uveřejnění omezených podrobností, uveřejnění podrobností v souhrnné podobě či kombinaci obou možností nebo neuveřejnění objemu, vztahuje se tato možnost na tyto obchody i v případě, že jsou uzavřeny mimo obchodní systémy.
5. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, kterými se způsobem umožňujícím uveřejnění informací požadovaných podle článku 64 směrnice 2014/65/EU stanoví:
a)
identifikační označení pro různé druhy obchodů uveřejňované podle tohoto článku, které rozlišují mezi obchody ovlivňovanými faktory spojenými v prvé řadě s hodnotou finančních nástrojů a obchody ovlivňovanými jinými faktory;
b)
uplatňování povinnosti podle odstavce 1 týkající se obchodů zahrnujících použití finančních nástrojů pro účely zajištění, půjček či jiné účely, pokud směnu finančních nástrojů ovlivňují faktory jiné než aktuální tržní hodnota finančního nástroje;
c)
smluvní strana obchodu, která má obchod uveřejnit v souladu s odstavcem 1, pokud jsou obě strany obchodu investičními podniky.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 22
Poskytování informací pro účely transparentnosti a jiných výpočtů
1. Za účelem provedení výpočtů pro určení požadavků předobchodní a poobchodní transparentnosti a režimů obchodních povinností stanovených v článcích 3 až 11, článcích 14 až 21 a článku 32, které jsou použitelné na finanční nástroje, a pro určení toho, zda je určitý investiční podnik systematickým internalizátorem, si mohou příslušné orgány vyžádat informace od:
a)
obchodních systémů;
b)
schválených systémů pro uveřejňování informací; a
c)
poskytovatelů konsolidovaných obchodních informací (CTP).
2. Obchodní systémy, schválené systémy pro uveřejňování informací a poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací potřebné údaje uchovávají po dostatečně dlouhou dobu.
3. Příslušné orgány sdělí orgánu ESMA takové informace, které orgán ESMA vyžaduje k vypracování zprávy uvedené v čl. 5 odst. 4), 5) a 6).
4. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění obsahu a četnosti žádostí o údaje, formátů a časových rámců, kterými se musí řídit obchodní systémy, schválené systémy pro uveřejňování informací a poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací při reagování na tyto žádosti v souladu s odstavcem 1, a druhu údajů, které musí být uchovávány, i minimální doby, po kterou obchodní systémy, schválené systémy pro uveřejňování informací a poskytovatelé konsolidovaných obchodních informací údaje v souladu s odstavcem 2 musí uchovávat, aby mohly takovým žádostem vyhovět.
Orgán ESMA uvedené návrhy regulačních technických norem předloží Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v tomto odstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 23
Obchodní povinnost pro investiční podniky
1. Investiční podnik zajistí, aby jím prováděné obchody s akciemi přijatými k obchodování na regulovaném trhu nebo obchodovanými v obchodním systému probíhaly na regulovaném trhu, v mnohostranném obchodním systému nebo organizovaném obchodním systému nebo v systematickém internalizátorovi nebo případně v obchodních systémech třetích zemí posuzovaných jako rovnocenné v souladu s čl. 25 odst. 4 písm. a) směrnice 2014/65/EU pokud nemají mimo jiné tyto znaky:
a)
jsou nesystematické, ad hoc, nepravidelné a sporadické; nebo
b)
dochází k nim mezi způsobilými nebo profesionálními protistranami a nepřispívají k procesu určování cen.
2. Investiční podnik provozující vnitřní párovací systém, který provádí pokyny na účet zákazníka v akciích, cenných papírech nahrazujících jiné cenné papíry, fondech obchodovaných v obchodním systému, certifikátech a jiných podobných finančních nástrojích na mnohostranném základě, musí zajistit, že je povolen jakožto mnohostranný obchodní systém podle směrnice 2014/65/EU, a splňovat veškerá příslušná ustanovení s takovým povolením související.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, blíže určujících konkrétní znaky uvedených obchodů s akciemi, které nepřispívají k procesu určování cen, jak je uvedeno v odstavci 1, přičemž zohlední například tyto případy:
a)
obchody s neurčitelnou likviditou (non-addressable liquidity trades); nebo
b)
případy, v nichž výměnu takových finančních nástrojů určují faktory jiné než aktuální tržní hodnota finančního nástroje.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
HLAVA IV
HLÁŠENÍ OBCHODŮ
Článek 24
Povinnost zachovat integritu trhů
Aniž jsou dotčeny povinnosti příslušných orgánů v souvislosti s uplaňováním nařízení (EU) č. 596/2014, sledují tyto příslušné orgány, které v souladu s článkem 31 nařízení (EU) č. 1095/2010 koordinuje orgán ESMA, činnosti investičních podniků k zajištění toho, aby jednaly čestně, poctivě, profesionálně a způsobem podporujícím integritu trhu.
Článek 25
Povinnost vést záznamy
1. Investiční podniky uchovávají po dobu pěti let pro příslušný orgán příslušné údaje týkající se všech pokynů a všech obchodů s finančními nástroji, které provedly na vlastní účet nebo na účet zákazníka. V případě obchodů provedených na účet zákazníků obsahují záznamy všechny informace a údaje o totožnosti zákazníka a informace požadované podle směrnice 2005/60/ES Evropského parlamentu a Rady (27). Orgán ESMA může požádat o přístup k těmto údajům v souladu s postupem a podmínkami stanovenými v článku 35 nařízení (EU) č. 1095/2010.
2. Organizátor obchodního systému uchovává nejméně po dobu pěti let k dispozici pro příslušný orgán údaje týkající se všech pokynů pro finanční nástroje sdělované prostřednictvím jejich systémů. Záznamy obsahují příslušné údaje představující znaky pokynu, včetně těch, jež pokyn spojují s provedenými obchody z něj vyplývajícími a jejichž podrobnosti jsou hlášeny v souladu s čl. 26 odst. 1 a 3. Pokud jde o přístup příslušných orgánů k informacím podle tohoto odstavce, je úkolem usnadňovat a koordinovat postupy pověřen orgán ESMA.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění podrobností o příslušných údajích, které je třeba v souvislosti s pokyny uchovávat podle odstavce 2 tohoto článku a které nejsou uvedeny v článku 26.
Tyto návrhy regulačních technických norem obsahují identifikační kód člena nebo účastníka, který pokyn předal, identifikační kód pokynu, datum a čas předání pokynu, znaky pokynu, včetně jeho druhu, případné limitní ceny, doby platnosti, jakýchkoli konkrétních pokynů týkajících se daného pokynu, podrobností o jakýchkoli úpravách, zrušení, částečného či plného provedení pokynu, informací o vystupování vlastním jménem a na vlastní účet, nebo cizím jménem a na cizí účet.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 26
Povinnost předkládat hlášení o obchodech
1. Investiční podniky, které provádějí obchody s finančními nástroji, předkládají hlášení obsahující úplné a přesné podrobnosti o takových obchodech příslušnému orgánu co nejrychleji, nejpozději do konce následujícího pracovního dne.
Příslušné orgány přijmou v souladu s článkem 85 směrnice 2014/65/EU opatření nezbytná k zajištění toho, že tyto informace obdrží rovněž příslušný orgán trhu nejrelevantnějšího z hlediska likvidity těchto finančních nástrojů.
Příslušné orgány poskytnou orgánu ESMA na požádání jakékoli informace předložené v souladu s tímto článkem.
2. Povinnost stanovená v odstavci 1 se vztahuje na:
a)
finanční nástroje přijaté k obchodování či obchodované v obchodním systému nebo v jejichž případě byla podána žádost o přijetí k obchodování;
b)
finanční nástroje, kde je podkladovým aktivem finanční nástroj obchodovaný v obchodním systému; a
c)
finanční nástroje, kde je podkladovým aktivem index nebo koš složený z finančních nástrojů obchodovaných v obchodním systému.
Tato povinnost se vztahuje na obchody s finančními nástroji uvedenými v písmenech a) až c) bez ohledu na to, zda tyto obchody probíhají v obchodním systému.
3. Hlášení obsahují zejména podrobnosti o názvech a číslech nakoupených nebo prodaných finančních nástrojů, množství, data a časy uskutečnění a ceny obchodů, informace k identifikaci zákazníků, na jejichž účet investiční podnik obchod uskutečnil, informace k identifikaci osob a počítačových algoritmů v investičním podniku zodpovědných za investiční rozhodnutí a uskutečnění obchody, informace k identifikaci použitelné výjimky, v jejímž rámci se obchod uskutečnil, informace k identifikaci dotčeného investičního podniku a informaci k identifikaci prodeje na krátko ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 236/2012 ve vztahu k veškerým akciím a veřejnoprávním dluhopisům spadajícím do oblasti působnosti článků 12, 13 a 17 uvedeného nařízení. U obchodů neprováděných v obchodním systému hlášení rovněž obsahují informace k identifikaci druhů obchodů v souladu s opatřeními, která mají být přijata podle čl. 20 odst. 3 písm. a) a čl. 21 odst. 5 písm. a). V případě komoditních derivátů hlášení uvedou, zda obchod objektivně měřitelným způsobem snižuje riziko v souladu s článkem 57 směrnice 2014/65/EU.
4. Investiční podniky, které předávají pokyny, uvedou při předání uvedeného pokynu všechny podrobnosti uvedené v odstavcích 1 a 3. Investiční podnik se může místo předložení uvedených podrobností při předávání pokynů rozhodnout ohlásit předávaný pokyn, je-li proveden, jako obchod v souladu s požadavky podle odstavce 1. V tomto případě musí být v hlášení o obchodu uvedeno, že se týká předávaného pokynu.
5. Organizátoři obchodního systému ohlásí podrobnosti obchodů s finančními nástroji obchodovanými na jeho platformě, které prostřednictvím jeho systémů uskutečňuje podnik, na nějž se toto nařízení nevztahuje, v souladu s odstavci 1 a 3.
6. Při podávání informací k identifikaci zákazníků podle požadavku uvedeného v odstavcích 3 a 4, použijí investiční podniky identifikační označení právních subjektů zavedená pro účely identifikace zákazníků, které jsou právnickými osobami.
Orgán ESMA do 3. ledna 2016 vypracuje obecné pokyny v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010 s cílem zajistit, aby používání identifikačních označení právních subjektů v rámci Unie bylo v souladu s mezinárodními normami, a to zejména s normami stanovenými Radou pro finanční stabilitu.
7. Hlášení vypracovává pro příslušný orgán investiční podnik sám či schválený mechanismus pro hlášení obchodů jeho jménem nebo obchodní systém, jehož prostřednictvím byl obchod dokončen, a to v souladu s odstavci 1, 3 a 9.
Investiční podniky odpovídají za úplnost, přesnost a včasné předložení hlášení, která jsou předkládána příslušnému orgánu.
Odchylně od této odpovědnosti, pokud investiční podnik hlásí informace o těchto obchodech prostřednictvím schváleného mechanismu pro hlášení obchodů, který jedná jeho jménem, nebo obchodního systému, neodpovídá investiční podnik za neúplnost, nepřesnost nebo pozdní předložení hlášení, které lze přičíst schválenému mechanismu pro hlášení obchodů nebo obchodnímu systému. V těchto případech a s výhradou čl. 66 odst. 4 směrnice 2014/65/EU odpovídá za tyto nedostatky schválený mechanismus pro hlášení obchodů nebo obchodní systém.
Investiční podniky musí nicméně učinit přiměřené kroky k ověření úplnosti, přesnosti a včasnosti hlášení o obchodech, které byly předloženy jejich jménem.
Domovský členský stát požaduje, aby obchodní systém při vypracovávání hlášení jménem investičního podniku měl řádné bezpečnostní mechanismy, které zaručí bezpečnost a ověřování prostředků na převod informací, budou minimalizovat rizika poškození údajů a neoprávněného přístupu k nim, zamezí úniku informací a budou nepřetržitě udržovat jejich důvěrnost. Domovský členský stát požaduje, aby obchodní systém spravoval přiměřené zdroje a měl zavedeny záložní systémy, které mu umožní své služby nabízet a zajišťovat nepřetržitě.
Příslušný orgán může jako schválený mechanismus hlášení o obchodech příslušnému orgánu v souladu s odstavci 1, 3 a 9 schválit systém párování obchodů nebo systém hlášení, včetně registrů obchodních údajů zaregistrovaných či uznaných v souladu s hlavou VI nařízení (EU) č. 648/2012.
Pokud byly obchody ohlášeny registru obchodních údajů v souladu s článkem 9 nařízení (EU) č. 648/2012, který je schválen jako schválený systém pro uveřejňování informací, a pokud tato hlášení obsahují údaje požadované podle odstavců 1, 3 a 9 a příslušnému orgánu je předává registr obchodních údajů ve lhůtě stanovené v odstavci 1, považuje se povinnost investičního podniku stanovená v odstavci 1 za splněnou.
Pokud jsou v hlášení o obchodech chyby nebo opomenutí, schválený mechanismus pro hlášení obchodů, investiční podnik nebo obchodní systém podávající hlášení o obchodu informace opraví a předloží opravené hlášení příslušnému orgánu.
8. Jestliže se v souladu s čl. 35 odst. 8 směrnice 2014/65/EU hlášení podle tohoto článku předávají příslušnému orgánu hostitelského členského státu, předá tento orgán tyto informace příslušným orgánům domovského členského státu investičního podniku, pokud se příslušné orgány domovského členského státu nerozhodnou, že si uvedené informace obdržet nepřejí.
9. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících:
a)
standardy a formáty údajů pro informace hlášené v souladu s odstavci 1 a 3, včetně metod a opatření pro hlášení finančních obchodů a formy a obsahu těchto hlášení;
b)
kritéria pro vymezení relevantního trhu v souladu s odstavcem 1;
c)
odkazy na nakoupené nebo prodané finanční nástroje, množství, data a časy uskutečnění a ceny obchodů, informace a detaily o totožnosti zákazníka, na jejichž účet investiční podnik obchod uskutečnil, informace k identifikaci osob a počítačových algoritmů v investičním podniku zodpovědných za investiční rozhodnutí a uskutečnění obchodu, informace k identifikaci použitelné výjimky, v jejímž rámci se obchod uskutečnil, informace k identifikaci dotčeného investičního podniku, způsob uskutečnění obchodu a datová pole potřebná ke zpracování a analýze hlášení o obchodech v souladu s odstavcem 3; a
d)
informace k identifikaci prodeje akcií a veřejnoprávních dluhopisů na krátko uvedené v odstavci 3;
e)
příslušné kategorie finančních nástrojů, o nichž mají být podávána hlášení v souladu s odstavcem 2;
f)
podmínky, za nichž budou členskými státy podle odstavce 6 vytvářena, přidělována a vedena identifikační označení právnických osob, a podmínky toho, jak budou tato identifikační označení právnických osob používána investičními podniky, tak aby poskytovaly v souladu s odstavci 3, 4 a 5 informace pro identifikaci zákazníků v hlášeních o obchodu, jež mají tyto podniky povinnost sestavovat podle odstavce 1;
g)
zda se povinnost hlásit obchody vztahuje i na pobočky investičních podniků;
h)
co představuje obchod a provedení obchodu pro účely tohoto článku.
i)
kdy se má za to, že investiční podnik předal pokyn pro účely odstavce 4.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
10. Orgán ESMA do 3. ledna 2019 předloží Komisi zprávu o fungování tohoto článku, včetně jeho návaznosti na další povinnosti spojené s předkládáním zpráv podle nařízení (EU) č. 648/2012 a toho, zda obsah a formát hlášení o obchodech obdržených a vyměňovaných mezi příslušnými orgány umožňuje komplexní sledování činnosti investičních podniků v souladu s článkem 24 tohoto nařízení. Komise může přijmout kroky k navržení jakýchkoli změn, včetně ustanovení o předávání obchodů pouze jednotnému systému určenému orgánem ESMA nikoli příslušným orgánům. Komise předá zprávu orgánu ESMA Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 27
Povinnost poskytnout referenční údaje o finančním nástroji
1. Pokud jde o finanční nástroje, které jsou přijaty k obchodování na regulovaných trzích nebo obchodované v mnohostranných obchodních systémech nebo organizovaných obchodních systémech, poskytují obchodní systémy příslušným orgánům identifikační referenční údaje pro účely hlášení o obchodech podle článku 26.
Pokud jde o další finanční nástroje, na něž se vztahuje čl. 26 odst. 2, obchodované na jeho systému, každý systematický internalizátor poskytne příslušnému orgánu referenční údaje vztahující se k těmto finančním nástrojům.
Identifikační referenční údaje jsou připraveny k předložení příslušnému orgánu v elektronické a standardizované podobě před zahájením obchodování s daným nástrojem. Referenční údaje o finančním nástroji se aktualizují po každé změně údajů týkající se finančního nástroje. Příslušné orgány tato oznámení neprodleně předají orgánu EMSA, který je okamžitě uveřejní na svých internetových stránkách. Orgán ESMA tyto referenční údaje zpřístupní příslušným orgánům.
2. S cílem umožnit, aby příslušné orgány sledovaly v souladu s článkem 26 činnosti investičních podniků pro zajištění toho, že budou jednat čestně, poctivě, profesionálně a způsobem podporujícím integritu trhu, orgán ESMA a příslušné orgány zavedou nezbytné mechanismy za účelem zajištění toho, že:
a)
orgán ESMA a příslušné orgány tyto referenční údaje o finančním nástroji podle odstavce 1 skutečně obdrží;
b)
kvalita takto obdržených údajů bude vhodná pro účel hlášení o obchodu podle článku 26;
c)
referenční údaje o finančním nástroji obdržené podle odstavce 1 budou mezi relevantními příslušnými orgány účinně vyměňovány.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících:
a)
standardy a formáty referenčních údajů o finančním nástroji v souladu s odstavcem 1, včetně metod a opatření pro poskytování údajů a veškerých jejich aktualizací příslušným orgánům a jejich předávání orgánu ESMA v souladu s odstavcem 1, a formu a obsah těchto údajů;
b)
technická opatření, která jsou nezbytná ve vztahu k mechanismům, které má orgán ESMA a příslušné orgány vytvořit podle odstavce 2.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
HLAVA V
DERIVÁTY
Článek 28
Povinnost obchodovat na regulovaných trzích, v mnohostranném obchodním systému nebo organizovaném obchodním systému
1. Finanční protistrany vymezené v čl. 2 odst. 8 nařízení (EU) č. 648/2012 a nefinanční protistrany, které splňují podmínky uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení, uzavírají obchody, jež nejsou obchody uvnitř skupiny vymezenými v článku 3 uvedeného nařízení ani obchody, které spadají do přechodných ustanovení v článku 89 uvedeného nařízení, s jinými finančními protistranami nebo s jinými nefinančními protistranami, které splňují podmínky uvedené v čl. 10 odst. 1 písm b) nařízení (EU) No 648/2012 v souvislosti s deriváty náležejícími do třídy derivátů rovněž prohlášené za podléhající obchodní povinnosti v souladu s postupem stanoveným v článku 32 a zapsané v registru uvedeném v článku 34 pouze:
a)
na regulovaných trzích;
b)
v mnohostranném obchodním systému;
c)
v organizovaném obchodním systému; nebo
d)
v obchodních systémech třetích zemí za předpokladu, že Komise přijala rozhodnutí v souladu s odstavcem 4 a že třetí země stanoví účinný rovnocenný systém pro uznávání obchodních systémů oprávněných podle směrnice 2014/65/EU přijímat k obchodování nebo obchodovat s deriváty prohlášenými za podléhající nevýlučné obchodní povinnosti v uvedené třetí zemi.
2. Obchodní povinnost se vztahuje rovněž na protistrany uvedené v odstavci 1, jež uzavírají obchody s deriváty náležejícími ke kategorii derivátů, jež byla prohlášena za podléhající obchodní povinnosti s finančními institucemi třetích zemí nebo s jinými subjekty třetích zemí, jež by podléhaly povinnosti clearingu, kdyby byly usazeny v Unii. Obchodní povinnost se rovněž vztahuje na subjekty třetích zemí, které by podléhaly povinnosti clearingu, kdyby byly usazeny v Unii, a které uzavírají obchody s deriváty náležejícími ke kategorii derivátů, jež byla prohlášena za podléhající obchodní povinnosti, za předpokladu, že smlouva má přímý, podstatný a předvídatelný dopad v rámci Unie nebo je-li tato povinnost nutná nebo vhodná, aby se zabránilo obcházení jakéhokoli ustanovení tohoto nařízení.
Orgán ESMA pravidelně sleduje činnost s deriváty, které nebyly prohlášeny za podléhající obchodní povinnosti uvedené v odstavci 1, aby určil případy, kde konkrétní kategorie smluv může představovat systémové riziko, a zabránil regulatorní arbitráži mezi obchody s deriváty podléhajícími obchodní povinnosti a obchody s deriváty, které nepodléhají obchodní povinnosti.
3. Deriváty prohlášené za podléhající obchodní povinnosti podle odstavce 1 jsou způsobilé k přijetí k obchodování na regulovaném trhu nebo k obchodování v jakémkoli obchodním systému, jak je uvedeno v odstavci 1, a to nevýlučně a nediskriminačně.
4. Komise může přezkumným postupem podle čl. 51 odst. 2 přijímat rozhodnutí, kterým se stanoví, že právní a dohledový rámec třetí země zajišťuje, že obchodní systém, který získal povolení v této třetí zemi, splňuje právně závazné požadavky, které jsou rovnocenné požadavkům na obchodní systémy uvedeným v odst. 1 písm. a), b) nebo c) tohoto článku, vyplývajícím z tohoto nařízení, ze směrnice 2014/65/EU a z nařízení (EU) č. 596/2014 a jejichž plnění v dané třetí zemi podléhá účinnému dohledu a vymáhání.
Výhradním účelem těchto rozhodnutí je určit, zda je obchodní systém způsobilý pro deriváty podléhající obchodní povinnosti.
U právního a dohledového rámce třetí země se rozumí, že má rovnocenný účinek, jestliže tento rámec splňuje všechny tyto podmínky:
a)
obchodní systémy v této třetí zemi podléhají povolování, je nad nimi průběžně vykonáván účinný dohled a je průběžně a účinně vymáháno, aby dodržovaly stanovené požadavky;
b)
obchodní systémy mají jasná a transparentní pravidla pro přijímání finančních nástrojů k obchodování, takže s finančními nástroji lze poctivě, řádně a efektivně obchodovat a finanční nástroje jsou volně obchodovatelné;
c)
pro emitenty finančních nástrojů platí požadavky na pravidelné a průběžné informování zajišťující vysokou úroveň ochrany investorů;
d)
rámec zajišťuje transparentnost a integritu trhu pravidly, která se zabývají zneužíváním trhu ve formě obchodování zasvěcených osob a manipulace s trhem;
Rozhodnutí Komise podle tohoto odstavce může být omezeno na jednu nebo více kategorií obchodních systémů. V tom případě je obchodní systém třetí země zahrnut do odst. 1 písm. d), pokud spadá do kategorie, na kterou se vztahuje rozhodnutí Komise.
5. Orgán ESMA za účelem zajištění důsledného uplatňování tohoto článku vypracuje návrhy regulačních technických norem stanovící typy smluv uvedených v odstavci 2, jež mají přímý, podstatný a předvídatelný dopad v rámci Unie, a případy, kdy je nutné nebo vhodné uložit obchodní povinnost, aby se zabránilo obcházení jakéhokoli ustanovení tohoto nařízení.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Kde je to možné a vhodné, regulační technické normy uvedené v tomto odstavci jsou stejné, jako ty, které se přijímají v souladu s čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 29
Povinnost clearingu pro deriváty obchodované na regulovaných trzích a načasování přijetí claeringu
1. Organizátor regulovaného trhu zajistí, aby všechny obchody s deriváty uzavřené na regulovaném trhu zúčtovala ústřední protistrana.
2. Ústřední protistrany, obchodní systémy a investiční podniky jednající jako členové clearingového systémuv souladu s čl. 2 bodu 14 nařízení (EU) č. 648/2012 musí mít zavedeny účinné systémy, postupy a opatření v souvislosti s deriváty, aby zajistily, u nichž je prováděn clearing, že obchody s deriváty, u nichž je prováděn clearing, jsou ke clearingu předkládány a přijímány tak rychle, jak jen to je technicky za použití automatizovaných systémů proveditelné.
„Deriváty, u nichž je prováděn clearing,“ se v tomto odstavci rozumí
a)
veškeré deriváty, které mají být podrobeny clearingu v rámci povinnosti clearingu podle odstavce 1 tohoto článku nebo v rámci povinnosti clearingu podle článku 4 nařízení (EU) č. 648/2012,
b)
veškeré deriváty, na jejichž clearingu se jinak dohodnou příslušné strany.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k vymezení minimálních požadavků na systémy, postupy a opatření,včetně lhůt pro přijímání, podle tohoto článku s ohledem na potřebu zajistit řádné řízení provozních a jiných rizik.
Orgán ESMA je oprávněn vypracovávat návrhy regulačních technických norem k aktualizaci platných technických norem, kterou považuje za nezbytnou z důvodu vývoje norem v tomto odvětví.
Orgán ESMA předloží návrhy regulačních technických norem uvedených v prvním pododstavci Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním a druhém pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 30
Ujednání o nepřímém clearingu
1. Ujednání o nepřímém clearingu ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému jsou přípustná za předpokladu, že nezvýší riziko protistrany a zajistí, aby aktiva a pozice protistrany měly ochranu s rovnocenným účinkem jako ochrana stanovená v článcích 39 a 48 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících druhy případných ujednání o službách nepřímého clearingu, jež splňují podmínky uvedené v odstavci 1, přičemž zajistí soulad s ustanoveními o OTC derivátech podle kapitoly II nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 149/2013 (28).
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 31
Komprese portfolia
1. Při poskytování komprese portfolia se na investiční podniky a organizátory trhu nevztahuje povinnost nejlepšího způsobu provedení v článku 27 směrnice 2014/65/EU, povinnosti týkající se transparentnosti v článcích 8, 10, 18 a 21 tohoto nařízení a povinnost v čl. 1 odst. 6 směrnice 2014/65/EU. Ukončení nebo nahrazení derivátů při kompresi portfolia nepodléhá článku 28 tohoto nařízení.
2. Investiční podniky organizátoři trhu poskytující kompresi portfolia uveřejní ve lhůtách stanovených v článku 10 prostřednictvím schváleného systému pro uveřejňování informací objem obchodů, na něž se vztahují komprese portfolií, a okamžik, kdy byly uzavřeny.
3. Investiční podniky a organizátoři trhu poskytující komprese portfolií vedou úplné a přesné záznamy o všech kompresích portfolií, které organizují nebo kterých se účastní. Tyto záznamy musí být na žádost urychleně zpřístupněny relevantnímu příslušnému orgánu nebo orgánu ESMA.
4. Komise může prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 přijmout opatření k upřesnění:
a)
složek komprese portfolia,
b)
informací, které mají být uveřejněny v souladu s odstavcem 2,
a to tak, že pokud možno využije stávající požadavky na vedení záznamů, podávání hlášení a uveřejňování.
Článek 32
Postup uložení obchodní povinnosti
1. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění:
a)
toho, která kategorie derivátů prohlášená za podléhající povinnosti clearingu v souladu s čl. 5 odst. 2 a 4 nařízení (EU) č. 648/2012 nebo její příslušná podskupina musí být obchodována v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1 tohoto nařízení;
b)
data nebo dat, od kterých obchodní povinnost nabývá účinku, včetně jakéhokoli postupného zavádění a kategorií protistran, na které se tato povinnost vztahuje, jsou-li uvedené postupné zavádění a uvedené kategorie protistran stanoveny v regulačních technických normách podle čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 648/2012.
Orgán ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do šesti měsíců ode dne, kdy Komise přijme regulační technické normy v souladu s čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012.
Před předložením návrhů regulačních technických norem Komisi ke schválení provede orgán ESMA veřejnou konzultaci, a je-li to vhodné, může konzultovat příslušné orgány třetích zemí.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
2. Aby obchodní povinnost nabyla účinku:
a)
musí být kategorie derivátů podle odst. 1 písm. a) nebo její příslušná podskupina přijata k obchodování či obchodována alespoň v jednom obchodním systému uvedeném v čl. 28 odst. 1; a
b)
musí existovat dostatečný zájem třetích stran o nákup a prodej této kategorie derivátů nebo její příslušné podskupiny, aby mohla být tato kategorie derivátů považována za dostatečně likvidní k obchodování pouze v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1.
3. Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem uvedených v odstavci 1 považuje orgán ESMA kategorii derivátů nebo její příslušnou podskupinu za dostatečně likvidní podle těchto kritérií:
a)
průměrná frekvence a objem obchodů v širokém okruhu tržních podmínek, s ohledem na povahu a životní cyklus produktů v rámci dané kategorie derivátů;
b)
počet a druh aktivních účastníků trhu, včetně poměru účastníků trhu k produktům/kontraktům obchodovaným v rámci daného trhu produktů;
c)
průměrná velikost rozpětí.
Orgán ESMA při vypracovávání návrhu regulačních technických norem zohlední předpokládaný dopad obchodní povinnosti na likviditu kategorie derivátů nebo její příslušné podskupiny a obchodní činnosti koncových uživatelů, kteří nejsou finančními subjekty.
Orgán ESMA určí, zda kategorie derivátů nebo její příslušná podskupina je dostatečně likvidní pouze v případě obchodů, které nepřekročí určitý objem.
4. Orgán ESMA z vlastního podnětu v souladu s kritérii stanovenými v odstavci 2 a po provedení veřejné konzultace určí a oznámí Komisi druhy derivátů nebo jednotlivé deriváty, které by měly podléhat obchodní povinnosti v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1, ale pro které ještě žádná ústřední protistrana neobdržela povolení podle článku 14 nebo 15 nařízení (EU) č. 648/2012 nebo které nejsou přijaty k obchodování či obchodovány v obchodním systému uvedeném v čl. 28 odst. 1.
Po oznámení orgánu ESMA podle prvního pododstavce může Komise uveřejnit výzvu k vypracování návrhů na obchodování dotčených derivátů v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1.
5. Orgán ESMA v souladu s odstavcem 1 předloží Komisi návrhy regulačních technických norem, které pozměňují stávající regulační technické normy, pozastavují jejich platnost nebo je ruší, kdykoli dojde k podstatné změně kritérií stanovených v odstavci 2. Předtím může orgán ESMA, je-li to vhodné, konzultovat s příslušnými orgány třetích zemí.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v tomto odstavci v souladu s články 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
6. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem stanovících kritéria uvedená v odst. 2 písm. b).
Orgán ESMA předloží návrhy uvedených regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 33
Mechanismus pro předcházení duplicitním nebo rozporným pravidlům
1. Komise s pomocí orgánu ESMA sleduje uplatňování zásad stanovených v článcích 28 a 29 v mezinárodním měřítku, zejména pokud jde o případné požadavky týkající se účastníků trhu, které jsou duplicitní nebo jsou v rozporu s jinými požadavky, alespoň jednou ročně vypracovává zprávy o těchto otázkách pro Evropský parlament a Radu a doporučuje případná opatření.
2. Komise může přijmout prováděcí akty, v nichž uvede, že právní, dohledové a vynucovací předpisy příslušné třetí země:
a)
jsou rovnocenné požadavkům plynoucím z článků 28 a 29;
b)
zajišťují ochranu služebního tajemství, která je rovnocenná ochraně stanovené v tomto nařízení;
c)
jsou účinně uplatňovány a vynucovány spravedlivým a nedeformujícím způsobem zajišťujícím účinný dohled a vynucování v uvedené třetí zemi.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 51.
3. Prováděcí akt o rovnocennosti podle odstavce 2 má ten účinek, že u protistran účastnících se obchodu podle tohoto nařízení se má za to, že splnily povinnost uvedenou v článcích 28 a 29 v případě, že je alespoň jedna z protistran usazena v příslušné třetí zemi a že tyto protistrany jsou v souladu s právními, dohledovými a vynucovacími předpisy příslušné třetí země.
4. Komise ve spolupráci s orgánem ESMA sleduje účinné provádění požadavků, jež jsou rovnocenné požadavkům obsaženým v článcích 28 a 29 tohoto nařízení, třetími zeměmi, pro které byl přijat prováděcí akt o rovnocennosti, a pravidelně, alespoň jednou ročně, podává zprávy Evropskému parlamentu a Radě.
V případě, že zpráva odhalí výrazný nedostatek nebo nedůslednost v uplatňování rovnocenných požadavků ze strany orgánů třetí země, Komise může do 30 kalendářních dnů po předložení zprávy zrušit uznání rovnocennosti právního rámce dotčené země. Pokud je prováděcí akt o rovnocennosti zrušen, začnou se na obchody smluvních stran automaticky znovu vztahovat všechny požadavky stanovené v článcích 28 a 29 tohoto nařízení.
Článek 34
Registr derivátů podléhajících obchodní povinnosti
Orgán ESMA uveřejní a vede na své internetové stránce registr, který vyčerpávajícím a jednoznačným způsobem specifikuje deriváty, jež podléhají obchodní povinnosti v systémech uvedených v čl. 28 odst. 1, systémy, kde jsou přijaty k obchodování nebo obchodovány, a data, od kterých povinnost nabývá účinku.
HLAVA VI
NEDISKRIMINAČNÍ PŘÍSTUP KE CLEARINGU PRO FINANČNÍ NÁSTROJE
Článek 35
Nediskriminační přístup k ústřední protistraně
1. Aniž je dotčen článek 7 nařízení (EU) č. 648/2012, ústřední protistrana přijímá ke clearingu finanční nástroje nediskriminačním a transparentním způsobem, včetně požadavků na kolaterál a poplatků za přístup, bez ohledu na obchodní místo, ve kterém je obchod proveden. To obchodnímu místu zajistí zejména právo na nediskriminační zacházení se smlouvami obchodovanými v tomto obchodním systému, pokud jde o:
a)
požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv v případě, že by zahrnutí takových smluv do závěrečného započtení a do jiných postupů započtení ústřední protistrany založených na právních předpisech týkajících se nesolventnosti neohrozilo hladké a řádné fungování, platnost nebo vymahatelnost takových postupů; a
b)
vázané zajištění se souvisejícími smlouvami, jejichž clearing provádí stejná ústřední protistrana v rámci modelu rizik, který je v souladu s článkem 41 nařízení (EU) č. 648/2012.
Ústřední protistrana může požadovat, aby obchodní systém splňoval provozní a technické požadavky stanovené ústřední protistranou, včetně požadavků na řízení rizik. Požadavek v tomto odstavci se nevztahuje na žádný derivát, který již podléhá povinnosti přístupu podle článku 7 nařízení (EU) č. 648/2012.
Tento článek není závazný pro ústřední protistranu, která má úzké propojení s obchodním systémem, jenž učinil oznámení podle čl. 36 odst. 5.
2. Žádost o přístup k ústřední protistraně obchodní systém formálně předloží ústřední protistraně a jejímu relevantnímu příslušnému orgánu a příslušnému orgánu obchodního systému. V žádosti bude uvedeno, k jakým typům finančních nástrojů se žádá přístup.
3. Ústřední protistrana obchodnímu systému písemně odpoví do tří měsíců v případě převoditelných cenných papírů a nástrojů peněžního trhu a do šesti měsíců v případě derivátů obchodovaných v obchodním systému, zda přístup povoluje pod podmínkou, že relevantní příslušný orgán poskytl přístup podle odstavce 4, nebo přístup nepovoluje. Ústřední protistrana může žádost o přístup zamítnout pouze za podmínek stanovených v odst. 6 písm. a). Jestliže ústřední protistrana přístup zamítne, uvede ve své odpovědi plné zdůvodnění a písemně o svém rozhodnutí informuje svůj příslušný orgán. Pokud je obchodní systém usazen v jiném členském státě než ústřední protistrana, ústřední protistrana skutečnost oznámí a zdůvodní rovněž příslušnému orgánu obchodního systému. Ústřední protistrana přístup umožní do tří měsíců od poskytnutí kladné odpovědi na žádost o přístup.
4. Příslušný orgán ústřední protistrany či příslušný orgán obchodního systému poskytne obchodnímu systému přístup k ústřední protistraně pouze v případě, že by tento přístup:
a)
nevyžadoval dohodu o interoperabilitě v případě derivátů, které nejsou OTC deriváty podle čl. 2 bodu 7 nařízení (EU) č. 648/2012; nebo
b)
neohrozil hladké a řádné fungování trhů, zejména z důvodu roztříštění likvidity, nebo nepříznivě neovlivnil systémové riziko.
Ustanovení písmene a) prvního pododstavce nebrání poskytnutí přístupu v případě, že žádost uvedená v odstavci 2 vyžaduje interoperabilitu a obchodní systém a všechny ústřední protistrany, které jsou stranou navržené dohody o interoperabilitě, s danou dohodou souhlasily a rizika, kterým je vystavena původní ústřední protistrana a která vyplývají z pozic mezi ústředními protistranami, jsou zajištěna u třetí strany.
Je-li nutnost dohody o interoperabilitě důvodem nebo částečně důvodem k zamítnutí žádosti, obchodní systém vyrozumí dotčenou ústřední protistranu a informuje orgán ESMA o tom, které jiné ústřední protistrany mají k obchodnímu systému přístup, a orgán ESMA tyto informace uveřejní, aby se investiční podniky mohly ve vztahu k těmto ústředním protistranám rozhodnout o výkonu svých práv podle článku 37 směrnice 2014/65/EU s cílem usnadnit alternativní dohody o přístupu.
Jestliže příslušný orgán přístup odepře, vydá své rozhodnutí do dvou měsíců od obdržení žádosti uvedené v odstavci 2 a poskytne druhému příslušnému orgánu, ústřední protistraně a obchodnímu systému plné zdůvodnění včetně podkladů, z nichž rozhodnutí vychází.
5. Pokud jde o převoditelné cenné papíry a nástroje peněžního trhu, ústřední protistrana, které byla jakožto ústřední protistrana ve smyslu čl. 2 bodu 1 nařízení (EU) č. 648/2012 nově zřízena a bylo jí podle článku 17 nařízení (EU) č. 648/2012 povoleno provádět clearing nebo která byla uznána podle článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012 nebo která byla ke dni 2. července 2014 povolena v rámci dřívějšího vnitrostátního režimu pro udělování povolení po méně než tři roky, může přede dnem 3. ledna 2017 podat svému příslušnému orgánu žádost o povolení k využití přechodných opatření. Příslušný orgán může rozhodnout, že tento článek se na danou ústřední protistranu nepoužije ve vztahu k převoditelným cenným papírům a nástrojům peněžního trhu po přechodné období trvající do 3. července 2019.
Je-li takové přechodné období schváleno, ústřední protistrana nemůže po dobu jeho trvání využít práva na přístup podle článku 36 nebo tohoto článku ve vztahu k převoditelným cenným papírům a nástrojům peněžního trhu. Příslušný orgán oznámí schválení přechodného období členům kolegia příslušných orgánů pro danou ústřední protistranu a orgánu ESMA. Orgán ESMA uveřejní seznam všech oznámení, která obdrží.
Má-li ústřední protistrana, které byla schválena přechodná opatření podle tohoto odstavce, úzké propojení s jedním či více obchodními systémy, nemohou tyto obchodní systémy využít práva na přístup podle článku 36 nebo tohoto článku ve vztahu k převoditelným cenným papírům a nástrojům peněžního trhu po dobu trvání daných přechodných opatření.
Ústřední protistraně, které bylo uděleno povolení v průběhu období tří let před vstupem tohoto nařízení v platnost, ale která vznikla na základě fúze či akvizice zahrnujících přinejmenším jednu ústřední protistranu, jíž bylo uděleno povolení před počátkem tohoto období, není umožněno podat žádost o přechodná opatření podle tohoto odstavce.
6. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem upřesňujících:
a)
konkrétní podmínky, za kterých ústřední protistrana může zamítnout žádost o přístup, včetně předpokládaného objemu obchodů, počtu a druhu uživatelů, ujednání o řízení provozního rizika a složitosti nebo jiných faktorů, která vytvářejí významná nepřiměřená rizika;
b)
podmínky, za kterých je ústřední protistrana povinna povolit přístup, včetně důvěrnosti poskytnutých informací o finančních nástrojích během vývojové fáze, nediskriminačního a transparentního způsobu, pokud jde o poplatky za clearing, požadavků na kolaterál a provozních požadavků na zajištění;
c)
podmínky, za kterých by poskytnutí přístupu ohrozilo hladké a řádné fungování trhů nebo by mohlo nepříznivě ovlivnit systémové riziko;
d)
postup oznamování podle odstavce 5;
e)
podmínky nediskriminačního zacházení, pokud jde o způsob, jakým je se smlouvami obchodovanými v daném obchodním systému zacházeno v souvislosti s požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv a vázané zajištění se souvisejícími smlouvami, jejichž clearing provádí stejná ústřední protistrana.
Orgán ESMA předloží Komisi tyto návrhy regulačních technických norem do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 36
Nediskriminační přístup k obchodnímu systému
1. Aniž je dotčen článek 8 nařízení (EU) č. 648/2012, poskytne obchodní systém na požádání jakékoli ústřední protistraně povolené nebo uznané nařízením (EU) č. 648/2012, která si přeje provést clearing obchodů s finančními nástroji uzavíraných v uvedeném obchodním systému, nediskriminačním a transparentním způsobem údaje o obchodech, včetně poplatků za přístup. Tento požadavek se nevztahuje na žádný derivát, který již podléhá povinnosti přístupu podle článku 8 nařízení (EU) č. 648/2012.
Tento článek není závazný pro obchodní systém, které má úzké propojení s ústřední protistranou, jež oznámila, že využívá přechodná opatření podle čl. 35 odst. 5.
2. Ústřední protistrana žádost o přístup k obchodnímu systému formálně předloží obchodnímu systému, jeho relevantnímu příslušnému orgánu a příslušnému orgánu ústřední protistrany.
3. Obchodní systém ústřední protistraně písemně odpoví do tří měsíců v případě převoditelných cenných papírů a nástrojů peněžního trhu a do šesti měsíců v případě derivátů obchodovaných v obchodním systému, zda přístup povoluje pod podmínkou, že relevantní příslušný orgán poskytl přístup podle odstavce 4, nebo přístup nepovoluje. Obchodní systémmůže přístup odepřít pouze za podmínek specifikovaných podle odst. 6 písm. a). Je-li přístup odepřen, poskytne obchodní systémve své odpovědi plné zdůvodnění a písemně o svém rozhodnutí informuje svůj příslušný orgán. Pokud je ústřední protistrana usazena v jiném členském státě než obchodní systém, obchodní systém skutečnost oznámí a zdůvodní rovněž příslušnému orgánu ústřední protistrany. Obchodní systém přístup umožní do tří měsíců od poskytnutí kladné odpovědi na žádost o přístup.
4. Příslušný orgán obchodního systému či příslušný orgán ústřední protistrany poskytne ústřední protistraně přístup k obchodnímu systému pouze v případě, že by tento přístup:
a)
nevyžadoval dohodu o interoperabilitě v případě derivátů, které nejsou OTC deriváty podle čl. 2 bodu 7 nařízení (EU) č. 648/2012; nebo
b)
neohrozil hladké a řádné fungování trhů, zejména z důvodu roztříštění likvidity, jestliže obchodní systém zavedl přiměřené mechanismy, aby tomuto roztříštění zabránil, nebo nepříznivě neovlivnil systémové riziko.
Ustanovení písmene a) prvního pododstavce nebrání poskytnutí přístupu v případě, že žádost uvedená v odstavci 2 vyžaduje interoperabilitu a obchodní systém a všechny ústřední protistrany, které jsou stranou navržené dohody o interoperabilitě, s danou dohodou souhlasily a rizika, kterým je vystavena původní ústřední protistrana a která vyplývají z pozic mezi ústředními protistranami, jsou zajištěna u třetí strany.
Je-li nutnost dohody o interoperabilitě důvodem nebo částečně důvodem k zamítnutí žádosti, obchodní systém vyrozumí dotčenou ústřední protistranu a informuje orgán ESMA o tom, které jiné ústřední protistrany mají k obchodnímu systému přístup, a orgán ESMA tyto informace uveřejní tak, aby se investiční podniky mohly ve vztahu k těmto ústředním protistranám rozhodnout o výkonu svých práv podle článku 37 směrnice 2014/65/EU za účelem usnadnění alternativní dohody o přístupu.
Jestliže příslušný orgán přístup odepře, vydá své rozhodnutí do dvou měsíců od obdržení žádosti uvedené v odstavci 2 a poskytne druhému příslušnému orgánu, obchodnímu systému a ústřední protistraně plné zdůvodnění včetně důkazů, ze kterých jeho rozhodnutí vychází.
5. Pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému, obchodní systém, který v kalendářním roce předcházejícím vstupu tohoto nařízení v použitelnost nedosahuje příslušné prahové hodnoty, může před vstupem tohoto nařízení v použitelnost oznámit orgánu ESMA a svému příslušnému orgánu, že si nepřeje být vázáno tímto článkem ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému, které jsou do dané prahové hodnoty zahrnuty, po dobu třiceti měsíců od použití tohoto nařízení. Obchodní systém, který v každém roce daného nebo jakéhokoli následujícího třicetiměsíčního období nadále nedosahuje příslušné prahové hodnoty, může na konci tohoto období oznámit orgánu ESMA a svému příslušnému orgánu, že si přeje i nadále nebýt vázán tímto článkem po dobu dalších třiceti měsíců. Učiní-li obchodní systém takové oznámení, nemůže po dobu, během níž na základě svého přání není vázán tímto článkem, využít práv na přístup podle článku 35 nebo tohoto článku ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému, které jsou zahrnuty do příslušné prahové hodnoty. Orgán ESMA uveřejní seznam všech oznámení, která obdrží.
Pokud jde o možnost nebýt na základě vlastního přání vázán tímto článkem, příslušnou prahovou hodnotou je roční pomyslná obchodovaná částka ve výši 1 000 000 milionů eur. Tato pomyslná částka zahrnuje veškeré obchody s deriváty obchodovanými v obchodním systému uzavřené podle pravidel daného obchodního systému, přičemž každý obchod je započítán pouze jednou (single-counting).
Je-li obchodní systém součástí skupiny s úzkým propojením, vypočítá se prahová hodnota sečtením ročních pomyslných obchodovaných částek všech obchodních systémů ve skupině jako celku, která se nacházejí v Unii.
Má-li obchodní systém, který učinil oznámení podle tohoto odstavce, úzké propojení s jednou nebo více ústředními protistranami, nemohou tyto ústřední protistrany po dobu, během níž není obchodní systém na základě svého přání vázán tímto článkem, využít práv na přístup podle článku 35 nebo tohoto článku ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému, které jsou zahrnuty do příslušné prahové hodnoty.
6. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění:
a)
konkrétních podmínek, za kterých obchodní systém může zamítnout žádost o přístup, včetně podmínek založených na předpokládaném objemu obchodů, počtu uživatelů, ujednání o řízení provozního rizika a složitosti nebo jiných faktorů, které vytvářejí významná nepřiměřená rizika;
b)
podmínek, za kterých musí být přístup poskytnut, včetně důvěrnosti poskytnutých informací o finančních nástrojích ve vývojové fázi a nediskriminačního a transparentního způsobu, pokud jde o poplatky za přístup;
c)
podmínek, za kterých by poskytnutí přístupu ohrozilo hladké a řádné fungování trhů nebo by mohlo nepříznivě ovlivnit systémové riziko;
d)
postupu oznamování podle odstavce 5, včetně dalších podrobností výpočtu pomyslné částky a metody, kterou může orgán ESMA ověřit výpočet objemů a schválit, že určitý obchodní systém není na základě svého přání vázán tímto článkem.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 37
Nediskriminační přístup a povinnost poskytovat licence k referenčním hodnotám
1. Je-li hodnota jakéhokoli finančního nástroje vypočítána odkazem na referenční hodnotu, osoba s vlastnickými právy k referenční hodnotě zajistí, aby byl ústředním protistranám a obchodním systémům pro účely obchodování a clearingu povolen nediskriminační přístup k:
a)
příslušným údajům o ceně, k jiným údajům a k informacím o složení, metodice a ocenění uvedené referenční hodnoty pro účely clearingu a obchodování; a k
b)
licencím.
Licence zahrnující přístup k informacím je poskytnuta za spravedlivých, přiměřených a nediskriminačních podmínek do tří měsíců od podání žádosti ústřední protistranou nebo obchodním systémem.
Přístup je poskytnut za přiměřenou obchodní cenu s přihlédnutím k ceně, za niž je poskytnut přístup k referenční hodnotě nebo je licence k právům duševního vlastnictví udělena za rovnocenných podmínek jiné ústřední protistraně, obchodním systémům či jakýmkoliv spřízněným osobám pro účely clearingu a obchodování. Různým ústředním protistranám, obchodním systémům či jakýmkoliv spřízněným osobám lze účtovat rozdílné ceny pouze v objektivně odůvodněných případech s ohledem na přiměřené obchodní důvody, jako je požadované množství, oblast působnosti nebo oblast použití.
2. V případech, kdy je po dni 3. ledna 2017 vytvořena nová referenční hodnota, povinnost poskytovat licence začíná nejpozději 30 měsíců poté, co bylo zahájeno obchodování s finančním nástrojem, který na danou referenční hodnotu odkazuje, nebo co byl tento nástroj přijat k obchodování. Vlastní-li osoba s vlastnickými právy k nové referenční hodnotě také stávající referenční hodnotu, musí zajistit, že v porovnání s jakoukoli takovou stávající referenční hodnotou splňuje nová referenční hodnota obě tato kritéria:
a)
nová referenční hodnota není pouhou kopií nebo přizpůsobením jakékoli takové stávající referenční hodnoty a metodika, včetně podkladových údajů, nové referenční hodnoty se smysluplně liší od jakékoli takové stávající referenční hodnoty; a
b)
nová referenční hodnota není náhradou za takovou stávající referenční hodnotu.
Tento odstavec se nedotýká použití pravidel hospodářské soutěže, a zejména článků 101 a 102 Smlouvy o fungování EU.
3. Žádná ústřední protistrana, obchodní systém ani spřízněný subjekt nesmí s žádným poskytovatelem referenční hodnoty uzavřít dohodu, jejímž účinkem by bylo:
a)
zabránit jakékoli jiné ústřední protistraně nebo obchodnímu systému v získání přístupu k těmto informacím či právům uvedeným v odstavci 1; nebo
b)
zabránit jakékoli jiné ústřední protistraně nebo obchodnímu systému v získání přístupu k takové licenci, jak je uvedeno v odstavci 1.
4. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, jimiž upřesní:
a)
informace, které mají být prostřednictvím poskytnutí licence zpřístupněny podle odst. 1 písm. a) pro výlučné účely ústřední protistrany nebo obchodního systému;
b)
jiné podmínky, za kterých je přístup poskytnut, včetně důvěrnosti poskytnutých informací;
c)
normy, které stanoví pokyny ohledně toho, jak lze prokázat, že určitá referenční hodnota je novou referenční hodnotou v souladu s odst. 2 písm. a) a b).
Orgán ESMA předloží Komisi tyto návrhy regulačních technických norem do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 38
Přístup pro ústřední protistrany a obchodní systémy z třetích zemí
1. Obchodní systémy usazené v třetí zemi může o přístup k ústřední protistraně usazené v Unii požádat, pouze jestliže Komise ve vztahu k dané třetí zemi přijala rozhodnutí v souladu s čl. 28 odst. 4. Ústřední protistrana usazená v třetí zemi může o přístup k obchodnímu systému v Unii požádat, je-li daná ústřední protistrana uznaná podle článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012. Ústředním protistranám a obchodním systémům usazeným v třetích zemích je povoleno využívat práva na přístup uvedená v článcích 35 až 36 pouze v případě, že Komise přijala rozhodnutí v souladu s odstavcem 3, že právní a dohledový rámec třetí země je považován za právní a dohledový rámec, který stanovuje účinný rovnocenný systém pro to, aby byl ústředním protistranám a obchodním systémům povoleným podle zahraničních režimů povolen přístup k ústředním protistranám a obchodním systémům usazeným v dané třetí zemi.
2. Ústřední protistrany a obchodní systémy a usazené v třetích zemích mohou o licenci a práva na přístup v souladu s článkem 37 požádat pouze v případě, že Komise přijala rozhodnutí v souladu s odstavcem 3 tohoto článku, že právní a dohledový rámec dané třetí země je považován za právní a dohledový rámec, který stanovuje účinný rovnocenný systém, v jehož rámci je ústředním protistranám a obchodním systémy povoleným v zahraničních jurisdikcích povolen přístup na spravedlivém, přiměřeném a nediskriminačním základě k:
a)
příslušným údajům o ceně, k jiným údajům a k informacím o složení, metodice a ocenění referenčních hodnot pro účely zúčtování a obchodování; a k
b)
licencím,
od osob s vlastnickými právy k referenčním hodnotám usazeným v dotčené třetí zemi.
3. Komise může přijmout rozhodnutí přezkumným postupem podle článku 51, která určí, že právní a dohledový rámec třetí země zajistí, aby obchodní systémy a ústřední protistrany povolené v uvedené třetí zemi splňovaly právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům uvedeným v odstavci 2 tohoto článku a podléhají v uvedené třetí zemi účinnému dohledu a vynucování.
Právní a dohledový rámec třetí země se považuje za rovnocenný, jestliže tento rámec splňuje všechny tyto podmínky:
a)
obchodní systémy v této třetí zemi podléhají povolování, je nad nimi průběžně vykonáván účinný dohled a je průběžně a účinně vymáháno, aby dodržovaly stanovené požadavky;
b)
rámec stanovuje účinný rovnocenný systém pro povolení obchodním systémům povoleným podle zahraničních režimů přístup k ústředním protistranám a obchodním systémům usazeným v dané třetí zemi;
c)
právní a dohledový rámec dané třetí země stanovuje účinný rovnocenný systém, v jehož rámci je ústředním protistranám a obchodním systémům povoleným v zahraničních jurisdikcích povolen přístup na spravedlivém, přiměřeném a nediskriminačním základě k:
i)
příslušným údajům o ceně, k jiným údajům a k informacím o složení, metodice a ocenění referenčních hodnot pro účely zúčtování a obchodování; a k
ii)
licencím,
od osob s vlastnickými právy k referenčním hodnotám usazeným v dotčené třetí zemi.
HLAVA VII
DOHLEDOVÁ OPATŘENÍ V OBLASTI ZÁSAHŮ U PRODUKTŮ A POZIC
KAPITOLA 1
Sledování a zásahy u produktů
Článek 39
Sledování trhu
1. V souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1095/2010 sleduje orgán ESMA trh s finančními nástroji, které jsou uváděny na trh, distribuovány nebo prodávány v Unii.
2. V souladu s čl. 9 odst. 2 nařízení (EU) č. 1093/2010 sleduje orgán EBA trh se strukturovanými vklady, které jsou uváděny na trh, distribuovány nebo prodávány v Unii.
3. Příslušné orgány sledují trh s finanřními nástroji a strukturovanými vklady, které jsou uváděny na trh, distribuovány nebo prodávány v jejich členském státě nebo z jejich členského státu.
Článek 40
Pravomoci orgánu ESMA dočasně zasáhnout
1. V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1095/2010 může orgán ESMA, pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3, v Unii dočasně zakázat nebo omezit:
a)
uvádění na trh, distribuci nebo prodej určitých finančních nástrojů či finančních nástrojů s určitými stanovenými rysy; nebo
b)
určitý typ finanční činnosti či praktiky.
Zákaz či omezení se může použít za okolností stanovených orgánem ESMA nebo může podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.
2. Orgán ESMA přijme rozhodnutí podle odstavce 1 pouze v případě, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
navržené opatření řeší významné ohrožení ochrany investorů či hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části;
b)
hrozbu neřeší regulační požadavky podle právních předpisů Unie použitelné na příslušný finanční nástroj nebo činnost;
c)
příslušný orgán nebo příslušné orgány nepřijaly opatření k řešení dané hrozby nebo přijatá opatření na tuto hrozbu nereagují dostatečně.
V případě, že jsou podmínky stanovené v prvním pododstavci splněny, může orgán ESMA preventivně stanovit zákaz nebo omezení podle odstavce 1 předtím, než je finanční nástroj uveden na trh, distribuován nebo prodán zákazníkům.
3. Při přijímání opatření podle tohoto článku orgán ESMA zajistí, aby dané opatření:
a)
nemělo škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů nebo na investory, který by byl neúměrný vzhledem k přínosu opatření;
b)
nevytvářelo riziko regulatorní arbitráže; a
c)
bylo přijato po konzultaci s veřejnými orgány příslušnými k dohledu, správě a regulování fyzických zemědělských trhů podle nařízení (ES) č. 1234/2007 v případě, že se opatření týká derivátů zemědělských komodit.
Pokud příslušný orgán nebo příslušné orgány přijaly opatření podle článku 42, může orgán ESMA přijmout kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, aniž by vydával stanovisko stanovené v článku 43.
4. Než orgán ESMA rozhodne o přijetí jakéhokoli opatření podle tohoto článku, oznámí opatření, které navrhuje, příslušným orgánům.
5. Orgán ESMA uveřejní na své internetové stránce oznámení o každém rozhodnutí přijmout jakékoli opatření podle tohoto článku. Oznámení specifikuje podrobnosti zákazu nebo omezení a okamžik po uveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku. Zákaz nebo omezení se vztahuje pouze na kroky uskutečněné poté, co opatření nabudou účinku.
6. Zákaz nebo omezení uložené podle odstavce 1 přezkoumává orgán ESMA v přiměřených intervalech, nejméně však každé tři měsíce. Není-li zákaz nebo omezení obnoveno po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty, jeho platnost skončí.
7. Opatření přijaté orgánem ESMA podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán.
8. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50stanovující kritéria a faktory, které orgán ESMA zohlední při určování toho, zda nastalo významné ohrožení ochrany investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části podle odst. 2 písm. a).
Mezi tato kritéria a faktory patří:
a)
míra složitosti finančního nástroje a vztah k typu zákazníka, jemuž je nabízen a prodáván;
b)
objem či pomyslná hodnota emise finančních nástrojů;
c)
míra inovace finančního nástroje, činnosti nebo praktiky;
d)
páka, kterou finanční nástroj či praktika poskytují.
Článek 41
Pravomoci orgánu EBA dočasně zasáhnout
1. V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1093/2010 může orgán EBA, pokud jsou splněny podmínky stanovené v odstavcích 2 a 3, v Unii dočasně zakázat nebo omezit:
a)
uvádění na trh, distribuci nebo prodej určitých strukturovaných vkladů či strukturovaných vkladů s určitými stanovenými rysy; nebo
b)
určitý typ finanční činnosti či praktiky.
Zákaz či omezení se může použít za okolností stanovených orgánem EBA nebo může podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.
2. Orgán EBA přijme rozhodnutí podle odstavce 1 pouze v případě, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
navržené opatření řeší významné ohrožení ochrany investorů či hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému v Unii nebo jeho části;
b)
regulační požadavky podle práva Unie použitelné na příslušný strukturovaný vklad nebo činnost uvedené ohrožení neřeší;
c)
příslušný orgán nebo příslušné orgány nepřijaly opatření k řešení dané hrozby nebo přijatá opatření na tuto hrozbu nereagují dostatečně.
V případě, že jsou podmínky stanovené v prvním pododstavci splněny, může orgán EBA preventivně stanovit zákaz nebo omezení podle odstavce 1 předtím, než je strukturovaný vklad uveden na trh, distribuován nebo prodán zákazníkům.
3. Při přijímání opatření podle tohoto článku podnikne orgán EBA zajistí, aby opatření:
a)
nemělo škodlivý účinek na efektivnost finančních trhů nebo na investory, který by byl neúměrný vzhledem k přínosu opatření; a
b)
nevytvářelo riziko regulatorní arbitráže.
Pokud příslušný orgán nebo příslušné orgány přijaly opatření podle článku 42, může orgán EBA přijmout kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, aniž by vydával stanovisko podle článku 43.
4. Než orgán EBA rozhodne o přijetí jakéhokoli opatření podle tohoto článku, oznámí opatření, které navrhuje, příslušným orgánům.
5. Orgán EBA uveřejní na své internetové stránce oznámení o každém rozhodnutí přijmout jakékoli opatření podle tohoto článku. Oznámení specifikuje podrobnosti zákazu nebo omezení a okamžik po uveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku. Zákaz nebo omezení se vztahuje pouze na kroky uskutečněné poté, co opatření nabudou účinku.
6. Orgán EBA přezkoumává zákaz nebo omezení uložené podle odstavce 1 v přiměřených intervalech, nejméně však každé tři měsíce. Nedojde-li po uplynutí uvedené tříměsíční lhůty k obnovení zákazu nebo omezení, jeho platnost skončí.
7. Opatření přijaté orgánem EBA podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán.
8. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 stanovující kritéria a faktory, které orgán EBA zohlední při určování toho, zda nastalo významné ohrožení ochrany investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních trhů a pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části podle odst. 2 písm. a).
Mezi tato kritéria a faktory patří:
a)
míra složitosti strukturovaného vkladu a vztah k typu zákazníka, jemuž je nabízen a prodáván;
b)
objem či pomyslná hodnota emise strukturovaných vkladů;
c)
míra inovace strukturovaného vkladu, činnosti nebo praktiky;
d)
páka, kterou strukturovaný vklad či praktika poskytují.
Článek 42
Zásahy příslušných orgánů u produktů
1. Příslušný orgán může v členském státě nebo z členského státu zakázat či omezit:
a)
uvádění na trh, distribuci nebo prodej určitých finančních nástrojů či strukturovaných vkladů nebo finančních nástrojů či strukturovaných vkladů s určitými stanovenými rysy; nebo
b)
určitý typ finanční činnosti či praktiky.
2. Příslušný orgán může přijmout opatření uvedené v odstavci 1, pokud se rozumně domnívá, že:
a)
buď
i)
finanční nástroj, strukturovaný vklad nebo činnost či praktika vzbuzuje významné obavy o ochranu investorů či představuje hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů nebo stabilitu celého finančního systému či jeho části alespoň v jednom členském státě; nebo
ii)
derivát má škodlivý účinek na mechanismus tvorby cen na základním trhu;
b)
stávající regulační požadavky podle právních předpisů Unie použitelné na finanční nástroj, strukturovaný vklad nebo činnost nebo praktiku dostatečně neřeší rizika uvedená v písmeni a) a problém by lépe neřešil zdokonalený dohled či vynucování stávajících požadavků;
c)
opatření je přiměřené s ohledem na povahu zjištěných rizik, úroveň sofistikovanosti dotčených investorů nebo účastníků trhu a pravděpodobný účinek opatření na investory či účastníky trhu, kteří mohou držet nebo využívat finanční nástroj, strukturovaný vklad nebo činnost či praktiku nebo z nich mít prospěch;
d)
příslušný orgán řádně konzultoval s příslušnými orgány v jiných členských státech, kterých by se opatření mohlo významně dotknout;
e)
opatření nemá diskriminační účinek na služby nebo činnosti poskytované z jiného členského státu; a
f)
řádně konzultoval s veřejnými subjekty příslušnými pro dohled nad fyzickými zemědělskými trhy a pro jejich správu a regulaci podle nařízení (ES) č. 1234/2007 v případě, že finanční nástroj nebo činnost či praktika představují vážnou hrozbu pro řádné fungování a integritu daného fyzického zemědělského trhu.
V případě, že jsou podmínky stanovené v prvním pododstavci splněny, může příslušný orgán preventivně stanovit zákaz nebo omezení podle odstavce 1 předtím, než je finanční nástroj nebo strukturovaný vklad uveden na trh, distribuován nebo prodán zákazníkům.
Zákaz či omezení se může použít za okolností stanovených příslušným orgánem nebo podléhat výjimkám stanoveným tímto orgánem.
3. Příslušný orgán neuloží zákaz či omezení podle tohoto článku, pokud nejméně jeden měsíc před tím, než má opatření nabýt účinnosti, všem ostatním příslušným orgánům a orgánu ESMA písemně nebo prostřednictvím jiného komunikačního prostředku dohodnutého mezi orgány neoznámil podrobnosti o:
a)
finančním nástroji nebo činnosti nebo praktice, které se navrhované opatření týká;
b)
přesné povaze navrhovaného zákazu nebo omezení a o tom, kdy má nabýt účinku; a
c)
důkazech, na kterých založil své rozhodnutí a podle kterých je přesvědčen, že je splněna každá z podmínek v odstavci 2.
4. Ve výjimečných případech, kdy se příslušný orgán domnívá, že je nutné urychleně přijmout opatření podle tohoto článku, aby se zabránilo poškození způsobenému těmito finančními nástroji, strukturovanými vklady, praktikami nebo činnostmi uvedenými v odstavci 1, může příslušný orgán přijmout přechodná opatření s písemným oznámením všem ostatním příslušným orgánům a orgánu ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgánu EBA předaným nejpozději 24 hodin před tím, než má opatření vstoupit v platnost, za předpokladu, že jsou splněna všechna kritéria tohoto článku a dojde se kromě toho jednoznačně k závěru, že oznámení jeden měsíc předem by danou obavu či hrozbu odpovídajícím způsobem nevyřešilo. Příslušný orgán nepřijímá přechodná opatření s platností delší než tři měsíce.
5. Příslušný orgán na svých internetových stránkách uveřejní oznámení o každém rozhodnutí uložit zákaz nebo omezení uvedené v odstavci 1. Oznámení specifikuje podrobnosti zákazu nebo omezení, okamžik po uveřejnění oznámení, od kterého opatření nabudou účinku, a důkazy, podle nichž je přesvědčen, že je splněna každá z podmínek uvedených v odstavci 2. Zákaz nebo omezení se týká pouze opatření přijatých po uveřejnění oznámení.
6. Příslušný orgán zákaz nebo omezení zruší, jestliže podmínky uvedené v odstavci 2 již neplatí.
7. Komise přijme akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50, v nichž se stanoví kritéria a faktory, které příslušný orgán zohlední při určování toho, zda nastalo významné ohrožení ochrany investorů či hrozba pro řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů a pro stabilitu celého finančního systému či jeho části alespoň v jednom členském státě, jak je uvedeno v odst. 2 písm. a).
Mezi tato kritéria a faktory patří:
a)
míra složitosti finančního nástroje nebo strukturovaného vkladu a vztah k typu zákazníka, jemuž je nabízen, distribuován a prodáván;
b)
míra inovace finančního nástroje, strukturovaného vkladu, činnosti nebo praktiky;
c)
páka, kterou finanční nástroj, strukturovaný vklad nebo praktika poskytují;
d)
pokud jde o řádné fungování a integritu finančních či komoditních trhů, objem či pomyslná hodnota emise finančních nástrojů nebo strukturovaných vkladů.
Článek 43
Koordinace prováděná orgány ESMA a EBA
1. Orgán ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgán EBA usnadňuje a koordinuje opatření přijatá příslušnými orgány podle článku 42. Orgán ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgán EBA zejména zajistí, aby opatření přijatá příslušným orgánem byla odůvodněná a přiměřená a aby příslušné orgány zaujímaly, je-li to vhodné, konzistentní přístup.
2. Poté, co obdrží oznámení podle článku 42 o opatření, které má být uloženo podle uvedeného článku, přijme orgán ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgán EBA stanovisko k tomu, zda jsou zákaz či omezení odůvodněné a přiměřené. Jestliže se orgán ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů orgán EBA domnívá, že je pro řešení rizika nutné, aby opatření přijaly i další příslušné orgány, uvede to ve svém stanovisku. Stanovisko se uveřejní na internetových stránkách orgánu ESMA nebo v případě strukturovaných vkladů na internetových stránkách orgánu EBA.
3. Pokud příslušný orgán navrhne přijetí nebo přijme opatření v rozporu se stanoviskem přijatým orgánem ESMA nebo orgánem EBA podle odstavce 2 nebo odmítne přijmout opatření v rozporu s takovým stanoviskem, ihned na svých internetových stránkách uveřejní oznámení s úplným vysvětlením důvodů, které jej k tomu vedou.
KAPITOLA 2
Pozice
Článek 44
Koordinace vnitrostátních opatření pro řízení pozic a limitů pozic orgánem ESMA
1. Orgán ESMA usnadňuje a koordinuje opatření přijatá příslušnými orgány podle čl. 69 odst. 2 písm. o) a p) směrnice 2014/65/EU. Orgán ESMA zejména zajistí, aby příslušné orgány uplatňovaly jednotný přístup, pokud jde o to, kdy jsou tyto pravomoci vykonávány, o povahu a rozsah působnosti uložených opatření a o dobu trvání a návaznost případných opatření.
2. Poté, co orgán ESMA obdrží oznámení o jakémkoli opatření podle čl. 79 odst. 5 směrnice 2014/65/EU, toto opatření a jeho důvody zaznamená. V souvislosti s opatřeními podle čl. 69 odst. 2 písm. o) a p) směrnice 2014/65/EU vede a uveřejní na své internetové stránce databázi se souhrny platných opatření včetně podrobností o dotčené osobě, příslušných finančních nástrojích, případných omezeních objemu pozic, který osoby mohou kdykoli držet, o případných výjimkách z těchto omezení udělených podle článku 57 směrnice 2014/65/EU a o důvodech uvedených opatření.
Článek 45
Pravomoci orgánu ESMA v souvislosti s řízením pozic
1. V souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení (EU) č. 1095/2010 orgán ESMA v případě, že jsou splněny obě podmínky uvedené v odstavci 2, přijme jedno nebo několik z těchto opatření:
a)
vyžádá si od jakékoli osoby všechny relevantní informace o objemu a účelu pozice nebo expozice vzniklé prostřednictvím derivátu;
b)
po analýze informací získaných podle písmene a) uloží jakékoli takovéto osobě, aby snížila objem pozice nebo expozice nebo odstranila pozice nebo expozice podle aktu v přenesené pravomoci uvedeného v odst. 10 písm. b);
c)
jako poslední možnost omezí schopnost jakékoli osoby obchodovat komoditní derivát.
2. Orgán ESMA přijme rozhodnutí podle odstavce 1 pouze v případě, že jsou splněny obě tyto podmínky:
a)
opatření uvedená v odst. 1 řeší hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů, a to včetně trhů s komoditními deriváty v souladu s cíli uvedenými v čl. 57 odst. 1 směrnice 2014/65/EU a také vzhledem k opatřením pro dodání fyzických komodit, nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části;
b)
příslušný orgán nebo příslušné orgány nepřijaly opatření k řešení dané hrozby nebo přijatá opatření na tuto hrozbu nereagují dostatečně;
Orgán ESMA posoudí plnění podmínek uvedených v písmenech a) a b) prvního pododstavce tohoto odstavce v souladu s kritérii a faktory upřesněnými v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v odst. 10 písm. a) tohoto článku
3. Orgán ESMA při přijímání opatření uvedených v odstavci 1 zajistí, aby dané opatření:
a)
významně řešilo danou hrozbu pro řádné fungování a integritu finančních trhů, a to včetně trhů s komoditními deriváty v souladu s cíli uvedenými v čl. 57 odst. 1 směrnice 2014/65/EU a také vzhledem k opatřením pro dodání fyzických komodit, nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části nebo významně zlepšilo schopnost příslušných orgánů monitorovat tuto hrozbu měřenou v souladu s kritérii a faktory upřesněnými v aktu v přenesené pravomoci uvedeném v odst. 10 písm. a) tohoto článku;
b)
nevytvářelo riziko regulatorní arbitráže měřené v souladu s odst. 10 písm. c) tohoto článku;
c)
nemá žádný z následujících škodlivých účinků na efektivnost finančních trhů, který by byl neúměrný vzhledem k přínosům opatření: snížení likvidity na těchto trzích, omezení podmínek pro snižování rizik přímo souvisejících s obchodní činností nefinanční protistrany nebo vznik nejistoty mezi účastníky trhu.
Předtím, než orgán ESMA přijme jakékoli opatření, které se týká velkoobchodních energetických produktů, konzultuje toto opatření s Agenturou pro spolupráci energetických regulačních orgánů zřízenou podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 713/2009 (29).
Předtím, než orgán ESMA přijme jakékoli opatření, které se týká derivátů zemědělských komodit, konzultuje toto opatření s veřejnými orgány příslušnými k dohledu, správě a regulování fyzických zemědělských trhů podle nařízení (ES) č. 1234/2007.
4. Předtím, než se rozhodne uložit nebo obnovit kterékoli z opatření uvedených v odstavci 1, oznámí orgán ESMA relevantním příslušným orgánům opatření, které navrhuje. V případě žádosti podle odst. 1 písm. a) nebo b) obsahuje oznámení totožnost osoby či osob, kterým byla žádost určena, a její podrobnosti a důvody. V případě opatření podle odst. 1 písm. c) obsahuje oznámení podrobnosti o dotčené osobě, příslušných finančních nástrojích, příslušných množstevních opatřeních, jako je maximální objem pozice, který dotčená osoba může uzavřít, a o důvodech, jež k tomu vedly.
5. Oznámení se podá nejpozději 24 hodin před zamýšlenou dobou, kdy má opatření nabýt účinku nebo být obnoveno. Za výjimečných okolností může orgán ESMA podat oznámení později než 24 hodin před zamýšlenou dobou nabytí účinku opatření, pokud uvedenou 24hodinovou lhůtu není možné dodržet.
6. Orgán ESMA na svých internetových stránkách uveřejní oznámení o každém rozhodnutí uložit nebo obnovit opatření uvedené v odst. 1 písm. c). Oznámení obsahuje podrobnosti o dotčené osobě, příslušných finančních nástrojích, příslušných množstevních opatřeních, jako je maximální objem pozice, který dotčená osoba může uzavřít, a o důvodech, jež k tomu vedly.
7. Opatření uvedené v odst. 1 písm.c) vstoupí v účinnost v okamžiku uveřejnění oznámení nebo v době uvedené v oznámení, která je pozdější než doba jeho uveřejnění, a použije se pouze pro obchody provedené poté, co opatření vstoupí v účinnost.
8. Opatření uvedená v odst. 1 písm. c) orgán ESMA přezkoumává v přiměřených intervalech, nejméně však každé tři měsíce. Není-li opatření po uplynutí tohoto tříměsíčního období obnoveno, automaticky pozbývá platnosti. Na obnovování opatření se rovněž vztahují odstavce 2 až 8.
9. Opatření přijaté orgánem ESMA podle tohoto článku má přednost před veškerými předchozími opatřeními, která přijal příslušný orgán podle čl. 69 odst. 2 písm. o) nebo p) směrnice 2014/65/EU.
10. Komise přijme v souladu s článkem 50 akty v přenesené pravomoci, které specifikují kritéria a faktory k určení:
a)
existence hrozby pro řádné fungování a integritu finančních trhů, a to včetně trhů s komoditními deriváty v souladu s cíli uvedenými v čl. 57 odst. 1 směrnice 2014/65/EU a také vzhledem k opatřením pro dodání fyzických komodit, nebo pro stabilitu celého finančního systému v Unii či jeho části, jak uvádí odst. 2 písm. a), přičemž se zohlední míra, v níž jsou pozice využívány k zajištění pozic u fyzických komodit či komoditních kontraktů, a míra, v níž jsou ceny na základních trzích stanovovány odkazem na komoditní deriváty;
b)
vhodného snížení pozice či expozice uzavírané prostřednictvím derivátu uvedeného v odst. 1 písm. b) tohoto článku;
c)
situací, kdy by mohlo dojít k regulatorní arbitráži, jak je uvedeno v odst. 3 písm. b) tohoto článku.
Tato kritéria a faktory zohledňují regulační technické normy uvedené v čl. 57 odst. 3 směrnice 2014/65/EU a rozlišují situace, kdy orgán ESMA přijímá opatření z důvodu nečinnosti příslušného orgánu, a situace, kdy orgán ESMA reaguje na další riziko, které příslušný orgán není schopen dostatečně řešit podle čl. 69 odst. 2 písm. j) nebo o) směrnice 2014/65/EU.
HLAVA VIII
POSKYTOVÁNÍ SLUŽEB A PROVÁDĚNÍ ČINNOSTÍ PODNIKY Z TŘETÍCH ZEMÍ, OPERUJÍCÍMI S POBOČKOU NEBO BEZ POBOČKY, NA ZÁKLADĚ ROZHODNUTÍ O ROVNOCENNOSTI
Článek 46
Obecná ustanovení
1. Podnik ze třetí země může bez zřízení pobočky poskytovat investiční služby či vykonávat investiční činnosti, včetně doplňkových služeb, způsobilým protistranám a profesionálním zákazníkům ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU usazeným v celé Unii, pokud je registrován v registru podniků z třetích zemí spravovaném orgánem ESMA v souladu s článkem 47.
2. Orgán ESMA zaregistruje podnik z třetí země, který zažádal o poskytování investičních služeb či výkon investičních činností v celé Unii v souladu s odstavcem 1 pouze tehdy, jestliže jsou splněny následující podmínky:
a)
Komise přijala rozhodnutí v souladu s čl. 47 odst. 1;
b)
v jurisdikci, ve které má podnik ústředí, má povolení poskytovat investiční služby či vykonávat investiční činnosti, jež hodlá poskytovat v Unii, a podléhá účinnému dohledu a vymáhání, což zajišťuje plný soulad s požadavky použitelnými v dotčené třetí zemi;
c)
v souladu s čl. 47 odst. 2 byla uzavřena ujednání o spolupráci;
3. Pokud je podnik ze třetí země zaregistrován v souladu s tímto článkem, členské státy nestanoví pro tento podnik ze třetí země žádné další požadavky týkající se záležitostí spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení či směrnice 2014/65/EU a nezachází s podniky ze třetích zemí příznivěji než s podniky z Unie.
4. Poté, co Komise přijme rozhodnutí uvedené v článku 47, které určí, že právní rámec a rámec dohledu třetí země, v níž má podnik z třetí země povolení, odpovídají požadavkům popsaným v čl. 47 odst. 1, podá dotčený podnik z třetí země uvedený v odstavci 1 žádost orgánu ESMA.
Žádající podnik z třetí země poskytne orgánu ESMA všechny informace, které jsou nezbytné pro jeho registraci. Orgán ESMA ve lhůtě 30 pracovních dnů od obdržení žádosti posoudí, zda je žádost úplná. Není-li žádost úplná, stanoví orgán ESMA lhůtu, v níž musí žádající podnik z třetí země informace doplnit.
Rozhodnutí o registraci vychází z podmínek stanovených v odstavci 2.
Orgán ESMA ve lhůtě 180 pracovních dnů od podání úplné žádosti žádající podnik z třetí země písemně informuje s plně odůvodněným vysvětlením pro udělení či zamítnutí registrace.
Pokud Komise nepřijme rozhodnutí v souladu s čl. 47 odst. 1 nebo pokud takové rozhodnutí pozbylo účinnost, mohou členské státy na svém území povolit podnikům z třetích zemí poskytovat investiční služby či vykonávat investiční činnosti spolu s doplňkovými službami způsobilým protistranám a profesionálním zákazníkům ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU v souladu s vnitrostátními režimy.
5. Podniky z třetích zemí poskytující služby v souladu s tímto článkem informují před poskytnutím jakýchkoliv investičních služeb zákazníky usazené v Unii, že nesmí poskytovat služby jiným zákazníkům, než způsobilým protistranám a profesionálním zákazníkům ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU a že nepodléhají dohledu v Unii. Uvedou název a adresu příslušného orgánu dohledu v dotčené třetí zemi.
Informace v prvním pododstavci se poskytují písemně a výrazně.
Členské státy zajistí, aby se v případě, že způsobilá protistrana nebo profesionální zákazník ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU usazení nebo nacházející se v Unii iniciují výhradně z vlastního podnětu poskytnutí investiční služby nebo vykonání investiční činnosti podnikem ze třetí země, na poskytnutí dané služby nebo výkon dané činnosti podnikem ze třetí země dotčené osobě, včetně vztahu souvisejícího konkrétně s poskytnutím dané služby nebo výkonem dané činnosti, tento článek nepoužil. Iniciativa takových zákazníků neopravňuje podnik z třetí země, aby uváděl na trh nové kategorie investičního produktu či služby pro tohoto jednotlivce.
6. Podniky z třetích zemí poskytující služby nebo vykonávající činnosti v souladu s tímto článkem nabízejí zákazníkům usazeným v Unii před poskytnutím jakékoli investiční služby nebo vykonáním jakékoli investiční činnosti, aby jakýkoli spor týkající se těchto služeb nebo činností předložili soudu nebo rozhodčímu soudu v členském státě.
7. Orgán ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem k upřesnění informací, které žádající podnik z třetí země poskytne v souladu s odstavcem 4 orgánu ESMA ve své žádosti o registraci, a formátu informací poskytovaných podle odstavce 5.
Orgán ESMA předloží uvedené návrhy regulačních technických norem Komisi do 3. července 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 47
Rozhodnutí o rovnocennosti
1. Komise může ve vztahu ke třetí zemi přijmout rozhodnutí v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 51 odst. 2 s prohlášením, že právní a dohledová opatření v uvedené třetí zemi zajišťují, že podniky povolené v dané třetí zemi odpovídají právně závazným požadavkům na obezřetnostní jednání a obchodní činnost, které mají rovnocenný účinek jako požadavky stanovené tímto nařízením, směrnicí 2013/36/EU a směrnicí 2014/65/EU a prováděcími opatřeními přijatými podle tohoto nařízení a podle uvedených směrnic, a že právní rámec dané třetí země stanovuje fakticky rovnocenný systém pro uznávání investičních podniků povolených v souladu s režimy třetí země.
Obezřetnostní rámec třetí země a rámec třetí země upravující obchodní činnost může být považován za rámec s rovnocenným účinkem, pokud splňuje následující podmínky:
a)
podniky poskytující investiční služby a vykonávající investiční činnosti v dotčené třetí zemi podléhají povolování a je nad nimi průběžně vykonáván účinný dohled a vymáhání;
b)
podniky poskytující investiční služby a vykonávající investiční činnosti v dané třetí zemi podléhají dostatečným kapitálovým požadavkům a vhodným požadavkům použitelným na akcionáře a členy jejich vedoucího orgánu;
c)
podniky poskytující investiční služby a vykonávající investiční činnosti podléhají přiměřeným organizačním požadavkům v oblasti vnitřních kontrolních funkcí;
d)
podniky poskytující investiční služby a vykonávající investiční činnosti podléhají přiměřeným pravidlům pro výkon činnosti;
e)
zajišťuje transparentnost a integritu trhu tím, že brání zneužívání trhu ve formě obchodování zasvěcených osob a manipulace s trhem.
2. Orgán ESMA uzavře s příslušnými orgány třetích zemí, jejichž právní a dohledové rámce byly v souladu s odstavcem 1 uznány jako fakticky rovnocenné, ujednání o spolupráci. Tato ujednání upřesní alespoň:
a)
mechanismus pro výměnu informací mezi orgánem ESMA a příslušnými orgány dotčených třetích zemí, včetně přístupu ke všem informacím, které orgán ESMA požaduje o podnicích ze zemí mimo Unii povolených v třetích zemích;
b)
mechanismus rychlého oznámení orgánu ESMA, pokud se příslušný orgán třetí země domnívá, že podnik z třetí země, na který dohlíží a který orgán ESMA zaregistroval podle článku 48, porušuje podmínky pro povolení či jiné právní předpisy, které je povinen dodržovat;
c)
postupy týkající se koordinace činností dohledu, včetně, kde je to vhodné, kontrol na místě.
3. Podnik z třetí země usazený v zemi, jejíž právní a dohledový rámec byl uznán jako fakticky rovnocenný v souladu s odstavcem 1 a je povolen v souladu s článkem 39 směrnice 2014/65/EU, může poskytovat služby a provádět činnosti, na něž se povolení vztahuje, způsobilým protistranám a profesionálním zákazníkům ve smyslu oddílu I přílohy II směrnice 2014/65/EU v jiných členských státech Unie, aniž by musel zřizovat nové pobočky. Za tím účelem musí splňovat požadavky na informace stanovené pro přeshraniční poskytování služeb a provádění činností podle článku 34 směrnice 2014/65/EU.
Pobočka i nadále podléhá dohledu vykonávanému členským státem, v němž je pobočka zřízena v souladu s článkem 39 směrnice 2014/65/EU. Příslušný orgán členského státu, v němž se pobočka zřízena, a příslušný orgán hostitelského členského státu však, aniž je dotčena povinnost spolupracovat stanovená směrnicí 2014/65/EU, mohou uzavřít přiměřené dohody o spolupráci s cílem zajistit, aby pobočka podniku z třetí země, která poskytuje investiční služby v rámci Unie, poskytovala náležitou úroveň ochrany investorů.
4. Podnik z třetí země nemůže dále uplatňovat práva uvedená v čl. 46 odst. 1 v případě, že Komise přijme rozhodnutí přezkumným postupem podle čl. 51 odst. 2, kterým zruší své rozhodnutí podle odstavce 1 tohoto článku ve vztahu k dané třetí zemi.
Článek 48
Registr
Orgán ESMA vede registr podniků z třetích zemí, které mohou v Unii poskytovat investiční služby či vykonávat investiční činnosti v souladu s článkem 46. Registr je veřejně přístupný na internetových stránkách orgánu ESMA a obsahuje informace o službách a činnostech, které podniky z třetích zemí mohou poskytovat či vykonávat, a odkaz na příslušný orgán zodpovědný za dohled nad těmito podniky v dotčené třetí zemi.
Článek 49
Zrušení registrace
1. Orgán ESMA zruší registraci podniku z třetí země v registru zřízeném v souladu s článkem 48, pokud:
a)
má orgán ESMA na základě doložených důkazů oprávněné důvody domnívat se, že poskytováním investičních služeb či výkonem investičních činností v Unii se podnik z třetí země dopouští jednání, které jasně poškozuje zájmy investorů nebo řádné fungování trhů; nebo
b)
má orgán ESMA na základě doložených důkazů oprávněné důvody domnívat se, že poskytováním investičních služeb či výkonem investičních činností v Unii podnik z třetí země závažným způsobem porušuje ustanovení, kterým podléhá v dotčené třetí zemi a na jejichž základě Komise přijala rozhodnutí v souladu s čl. 47 odst. 1.
c)
orgán ESMA předal záležitost příslušnému orgánu z třetí země a dotčený příslušný orgán nepřijal náležitá opatření nezbytná pro ochranu investorů a řádné fungováni trhů v Unii nebo neprokázal, že dotčený podnik z třetí země plní požadavky použitelné v dané třetí zemi; a
d)
orgán ESMA informoval příslušný orgán třetí země o svém záměru zrušit registraci dotčenému podniku z třetí země a to nejméně 30 dní před zrušením.
2. Orgán ESMA bezodkladně informuje Komisi o veškerých opatřeních přijímaných podle odstavce 1 a uveřejní své rozhodnutí na svých internetových stránkách.
3. Komise posoudí, zda ve vztahu k dotčené třetí zemi nadále trvají podmínky, za kterých bylo přijato rozhodnutí v souladu s čl. 47 odst. 1.
HLAVA IX
AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ AKTY
KAPITOLA 1
Akty v přenesené pravomoci
Článek 50
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 1 odst. 9, čl. 2 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, čl. 31 odst. 4, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10 a čl. 52 odst. 10 a 12. je Komisi svěřena na dobu neurčitou od 2. července 2014.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 1 odst. 9, čl. 2 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, čl. 31 odst. 4, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10 a čl. 52 odst. 10 a 12. kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určených. Nabývá účinku dnem následujícím po zveřejnění tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Rozhodnutí nemá vliv na platnost žádných aktů v přenesené pravomoci, které jsou již v platnosti.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijaté podle čl. 1 odst. 9, čl. 2 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, čl. 31 odst. 4, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10 a čl. 52 odst. 10 a 12 vstoupí v platnost, pouze pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví ve lhůtě tří měsíců od oznámení aktu Evropskému parlamentu a Radě námitky nebo pokud před uplynutím této lhůty Evropský parlament i Rada Komisi uvědomí, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
KAPITOLA 2
Prováděcí akty
Článek 51
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Evropský výbor pro cenné papíry zřízený rozhodnutím Komise 2001/528/ES (30). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
HLAVA X
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 52
Zprávy a přezkum
1. Do 3. března 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o praktickém dopadu povinností týkajících se transparentnosti stanovených podle článků 3 až 13, zejména o dopadu mechanismu objemového stropu popsaného v článku 5, včetně jeho dopadu na náklady na obchodování pro způsobilé protistrany a profesionální zákazníky a na obchodování s akciemi společností s malou a střední tržní kapitalizací, a o jeho účinnosti, pokud jde o zajištění toho, aby uplatňování příslušných výjimek nepoškodilo tvorbu cen, a o tom, jak by mohl fungovat vhodný mechanismus pro ukládání sankcí za porušení objemového stropu, a o uplatňování a další vhodnosti výjimek z povinností týkajících se předobchodní transparentnosti stanovených podle čl. 4 odst. 2 a 3 a čl. 9 odst. 2 až 5.
2. Zpráva uvedená v odstavci 1 zahrnuje dopad uplatňování výjimky podle čl. 4 odst. 1 písm. a) a b) bodu i) a mechanismu objemového stropu popsaného v článku 5 na evropské akciové trhy se zvláštním zřetelem k:
a)
úrovni a trendům, které jsou v Unii od zavedení tohoto nařízení pozorovány v obchodování na základě neuveřejňovaných pokynů (non-lit order book trading);
b)
dopadu na předobchodní transparentní kotovaná rozpětí;
c)
dopadu na hloubku likvidity u uveřejňovaných pokynů (lit order books);
d)
dopadu na hospodářskou soutěž a investory v Unii;
e)
dopadu na obchodování s akciemi společností s malou a střední tržní kapitalizací;
f)
náležitému zohlednění vývoje na mezinárodní úrovni a jednáním se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi.
3. Dojde-li se v této zprávě k závěru, že uplatňování výjimky podle čl. 4 odst. 1 písm. a) a b) bodu i) poškozuje tvorbu cen nebo škodí obchodování s akciemi společností s malou a střední tržní kapitalizací, předloží Komise, je-li to vhodné, návrhy týkající se uplatňování těchto výjimek, včetně změn tohoto nařízení. Tyto návrhy zahrnují posouzení dopadu navrhovaných změn a zohlední cíle tohoto nařízení a důsledky pro narušení trhu a hospodářskou soutěž, jakož i potenciální dopady na investory v Unii.
4. Do 3. března 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o fungování článku 26, včetně toho, zda obsah a formát hlášení o obchodech obdržených a vyměňovaných mezi příslušnými orgány komplexně umožňuje sledovat činnosti investičních podniků v souladu s čl. 26 odst. 1. Komise může předložit jakékoli vhodné návrhy, včetně ustanovení o hlášení obchodů systému určenému orgánem ESMA, a nikoli příslušným orgánům, což relevantním příslušným orgánům umožní přistupovat ke všem informacím ohlášeným podle tohoto článku pro účely tohoto nařízení a směrnice 2014/65/EU a odhalování obchodování zasvěcených osob a zneužívání trhu v souladu s nařízením (EU) č. 596/2014.
5. Do 3. března 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o vhodných řešeních pro omezení informačních asymetrií mezi účastníky trhu a rovněž o nástrojích, pomocí kterých by regulační orgány mohly lépe monitorovat kotaci v obchodních systémech. Tato zpráva alespoň posoudí realizovatelnost vypracování systému nejlepší kupní a prodejní ceny pro konsolidované kotace za účelem splnění těchto cílů.
6. Do 3. března 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o pokroku při přesunu obchodování se standardizovanými OTC deriváty na burzy nebo elektronické obchodní platformy podle článků 25 a 28.
7. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o vývoji cen, pokud jde o údaje z regulovaných trhů, mnohostranných obchodních systémů, organizovaných obchodních systémů, od poskytovatelů konsolidovaných obchodních informací a ze schválených systémů pro uveřejňování informací týkající se předobchodní a poobchodní transparentnosti.
8. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu týkající se přezkumu ustanovení o interoperabilitě v článku 36 tohoto nařízení a článku 8 nařízení (EU) č. 648/2012.
9. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu týkající se uplatňování článků 35 a 36 tohoto nařízení a článků 7 a 8 nařízení (EU) č. 648/2012.
Do 3. července 2021 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu týkající se uplatňování článku 37.
10. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dopadu článků 35 a 36 tohoto nařízení na nově zřízené a oprávněné ústřední protistrany uvedené v čl. 35 odst. 5 a na obchodní systémy, které mají s těmito ústředními protistranami úzká propojení, a ohledně toho, zda by měla být prodloužena přechodná opatření podle čl. 35 odst. 5, přičemž zváží možné přínosy pro spotřebitele v podobě zlepšení hospodářské soutěže a širších možností volby pro účastníky trhu v porovnání s možným neúměrným dopadem těchto ustanovení na nově zřízené a oprávněné ústřední protistrany a omezeními přístupu účastníků místních trhů ke globálním ústředním protistranám a dopadem na hladké fungování trhu.
Podle závěrů této zprávy může Komise přijmout akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 za účelem prodloužení přechodného období v souladu s čl. 35 odst. 5 o nejvýše 30 měsíců.
11. Do 3. července 2019 Komise po konzultaci s orgánem ESMA předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o tom, zda je prahová hodnota stanovená v čl. 36 odst. 5 i nadále vhodná a zda je i nadále dostupný mechanismus umožňující, aby obchodní systém na základě svého přání nebylo ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému vázáno dotčenými ustanoveními.
12. Do 3. července 2016 Komise na základě posouzení rizik provedeného orgánem ESMA a po konzultaci s ESRB předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž posoudí potřebu dočasně vyloučit deriváty obchodované v obchodním systému z oblasti působnosti článků 35 a 36. Tato zpráva zohlední případná rizika, která vyplývají z ustanovení o otevřeném přístupu týkajících se derivátů obchodovaných v obchodním systému pro celkovou stabilitu a řádné fungování finančních trhů v celé Unii.
S výhradou závěrů této zprávy může Komise přijmout akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 50 za účelem vyloučení derivátů obchodovaných v obchodním systému z oblasti působnosti článků 35 a 36 na dobu nejvýše třiceti měsíců počínaje 3. lednem 2017.
Článek 53
Změna nařízení (EU) č. 648/2012
Nařízení (EU) č. 648/2012 se mění takto:
1)
V čl. 5 odst. 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem podle tohoto odstavce ponechá orgán ESMA beze změn přechodná ustanovení týkající se energetických derivátů podle bodu 6 oddílu C uvedená v článku 95 směrnice 2014/65/EU (31).
(31) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349).“;" 						
2)
Článek 7 se mění takto:
a)
odstavec 1 se mění takto:
„1. Ústřední protistrana, které bylo povoleno provádět clearing OTC derivátových smluv, přijímá clearing těchto smluv nediskriminačním a transparentním způsobem, včetně požadavků na kolaterál a poplatků za přístup, bez ohledu na obchodní systém. Toto obchodnímu systému zejména zajistí právo na nediskriminační zacházení, co se týče toho, jak se smlouvami obchodovanými v tomto obchodním systém uzachází, pokud jde o:
a)
požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv v případě, že by zahrnutí takových smluv do závěrečného započtení a do jiných postupů započtení ústřední protistrany založených na právních předpisech týkajících se nesolventnosti neohrozilo hladké a řádné fungování, platnost nebo vymahatelnost takových postupů; a
b)
vázané zajištění se souvisejícími smlouvami, jejichž clearing provádí stejná ústřední protistrana v rámci modelu rizik, který je v souladu s článkem 41.
Ústřední protistrana může požadovat, aby obchodní systém vyhovoval provozním a technickým požadavkům stanoveným ústřední protistranou, včetně požadavků na řízení rizik.“;
b)
doplňuje nový odstavec, který zní
„6. Podmínky uvedené v odstavci 1 týkající se nediskriminačního zacházení, pokud jde o způsob, jakým je se smlouvami obchodovanými v daném obchodním systému zacházeno v souvislosti s požadavky na kolaterál a vzájemné započtení ekonomicky rovnocenných smluv a vázané zajištění se souvisejícími smlouvami, jejichž clearing provádí stejná ústřední protistrana, budou dále upřesněny technickými normami přijatými podle čl. 35 odst. 6 písm. e) nařízení (EU) č. 600/2014 (32)“
3)
V čl. 81 odst. 3 se doplňuje nový odstavec, který zní:
„Registr obchodních údajů předá údaje příslušným orgánům v souladu s požadavky podle článku 26 nařízení (EU) č. 600/2014 (32)“.
Článek 54
Přechodné ustanovení
1. Podniky ze třetích zemí mohou nadále poskytovat služby a vykonávat činnosti v členských státech v souladu s vnitrostátními režimy do tří let od okamžiku, kdy Komise přijme v souvislosti s danou třetí zemí rozhodnutí postupem podle článku 47.
2. Pokud Komise vyhodnotí, že není třeba vyloučit deriváty obchodované v obchodním systému z oblasti působnosti článků 35 a 36 v souladu s čl. 52 odst. 12, mohou ústřední protistrana nebo obchodní systém před vstupem tohoto nařízení v použitelnost podat svému příslušnému orgánu žádost o povolení k využití přechodných opatření. Příslušný orgán může při zohlední rizika vyplývajícího z uplatnění práv na přístup podle článků 35 a 36, pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému, pro řádné fungování dané ústřední protistrany nebo obchodního systému rozhodnout, že se články 35 nebo 36 nebudou vztahovat na, v uvedeném pořadí, danou ústřední protistranu nebo obchodní systém ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému, a to po přechodné období trvající do 3. července 2019. Je-li takové přechodné období schváleno, ústřední protistrana nebo obchodní systém nemohou po dobu jeho trvání využívat práva na přístup podle článků 35 nebo 36, pokud jde o deriváty obchodované v obchodním systému. Příslušný orgán oznámí schválení přechodného období orgánu ESMA a v případě ústřední protistrany členům kolegia příslušných orgánů této ústřední protistrany.
Má-li ústřední protistrana, které byla schválena přechodná opatření, úzké propojení s jedním či více obchodními systémy, nemohou tyto obchodní systémy po dobu trvání tohoto přechodného období využívat práva na přístup podle článků 35 nebo 36 ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému.
Má-li obchodní systém, kterému byla schválena přechodná opatření, úzké propojení s jednou či více ústředními protistranami, nemohou tyto ústřední protistrany po dobu trvání tohoto přechodného období využívat práva na přístup podle článků 35 nebo 36 ve vztahu k derivátům obchodovaným v obchodním systému.
Článek 55
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije ode dne 3. ledna 2017.
Bez ohledu na druhý pododstavec se čl. 1 odst. 8 a 9, čl. 2 odst. 2, čl. 5 odst. 6 a 9, čl. 7 odst. 2, čl. 9 odst. 5, čl. 11 odst. 4, čl. 12 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 14 odst. 7, čl. 15 odst. 5, čl. 17 odst. 3, čl. 19 odst. 2 a 3, čl. 20 odst. 3, čl. 21 odst. 5, čl. 22 odst. 4, čl. 23 odst. 3, čl. 25 odst. 3, čl. 26 odst. 9, čl. 27 odst. 3, čl. 28 odst. 4, čl. 28 odst. 5, čl. 29 odst. 3, čl. 30 odst. 2, čl. 31 odst. 4, čl. 32 odst. 1, 5 a 6, čl. 33 odst. 2, čl. 35 odst. 6, čl. 36 odst. 6, čl. 37 odst. 4, čl. 38 odst. 3, čl. 40 odst. 8, čl. 41 odst. 8, čl. 42 odst. 7, čl. 45 odst. 10, čl. 46 odst. 7, čl. 47 odst. 1 a 4, a čl. 52 odst. 10 a 12 a čl. 54 odst. 1 použijí bezprostředně po vstupu tohoto nařízení v platnost.
Bez ohledu na druhý pododstavec se čl. 37 odst. 1, 2 a 3 použijí ode dne 3. ledna 2019.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. května 2014.
UREDBA (EU) št. 600/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 15. maja 2014
o trgih finančnih instrumentov in spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Zaradi finančne krize so se pokazale pomanjkljivosti pri preglednosti finančnih trgov, ki utegnejo imeti škodljive socialno-ekonomske učinke. Krepitev preglednosti je eno od skupnih načel za izboljšanje finančnega sistema, kot je bilo potrjeno z izjavo voditeljev skupine G-20 v Londonu 2. aprila 2009. Za okrepitev preglednosti in izboljšanje delovanja notranjega trga za finančne instrumente bi bilo treba uvesti nov okvir, s katerim se uveljavijo enotne zahteve po preglednosti poslov na trgih finančnih instrumentov. V tem okviru bi bilo treba določiti celovita pravila za različne finančne instrumente. Okvir bi moral dopolnjevati zahteve po preglednosti naročil in poslov v zvezi delnicami iz Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4).
(2)
Skupina na visoki ravni za finančni nadzor v EU, ki jo je vodil Jacques de Larosière, je Unijo pozvala k razvoju bolj harmoniziranega sklopa finančnih predpisov. V povezavi z okvirom prihodnje evropske nadzorne strukture je Evropski svet na zasedanju 18. in 19. junija 2009 poudaril, da je treba vzpostaviti enotna evropska pravila, ki se bodo uporabljala za vse finančne institucije na notranjem trgu.
(3)
Novo zakonodajo bi morala zato sestavljati dva različna pravna instrumenta, in sicer direktiva in ta uredba. Skupaj bi morala oba pravna instrumenta tvoriti pravni okvir, ki bo urejal zahteve v zvezi z investicijskimi podjetji, reguliranimi trgi in izvajalci storitev sporočanja podatkov. To uredbo bi bilo treba zato brati skupaj z direktivo. Potreba po vzpostavitvi enotnega sklopa pravil za vse institucije glede nekaterih zahtev, preprečitvi morebitne regulativne arbitraže ter zagotovitvi večje pravne varnosti in manjše regulativne zapletenosti za udeležence na trgu upravičuje uporabo pravne podlage, ki omogoča oblikovanje uredbe. Za odpravo preostalih ovir za trgovanje in večjega izkrivljanja konkurence, do katerih prihaja zaradi razlik med nacionalnimi zakonodajami, ter za preprečitev morebitnega nastajanja ovir in večjega izkrivljanja konkurence je potrebno sprejeti uredbo o uveljavitvi enotnih pravil, ki veljajo v vseh državah članicah. Cilj tega neposredno veljavnega pravnega akta je odločilno prispevati k nemotenemu delovanju notranjega trga, zato bi moral temeljiti na členu 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), kot se razlagajo v skladu z dosledno sodno prakso Sodišča Evropske unije.
(4)
Z Direktivo 2004/39/ES so bila uvedena pravila, v skladu s katerimi je treba zagotoviti preglednost trgovanja z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu, pred trgovanjem in po njem, ter pravila za poročanje o poslih s finančnimi instrumenti, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu, pristojnim organom. Direktivo je treba prenoviti, da se bo ustrezno upošteval razvoj na finančnih trgih ter obravnavale pomanjkljivosti in zapolnile vrzeli, na katere je bilo med drugim opozorjeno med krizo finančnih trgov.
(5)
Določbe glede zahtev po preglednosti trgovanja in regulativni preglednosti bi morale biti sprejete v obliki zakonodaje, ki se uporablja neposredno za vsa investicijska podjetja, ki bi morala upoštevati enotna pravila na vseh trgih Unije, da se zagotovi enotna uporaba enega samega regulativnega okvira, okrepi zaupanje v preglednost trgov v Uniji, zmanjšajo regulativna zapletenost in stroški za skladnost, ki jih imajo investicijska podjetja, predvsem za finančne institucije, ki poslujejo čezmejno, ter prispeva k odpravi izkrivljanja konkurence. Sprejetje uredbe, ki zagotavlja neposredno uporabljivost, je najbolj primerno orodje za uresničitev teh regulativnih ciljev in zagotovitev enotnih pogojev, saj prepreči različne nacionalne zahteve, ki nastanejo pri prenosu direktive.
(6)
Pomembno je zagotoviti, da trgovanje s finančnimi instrumenti kolikor mogoče poteka na organiziranih mestih trgovanja in da so vsa ta mesta ustrezno regulirana. V okviru Direktive 2004/39/ES so se razvili sistemi trgovanja, ki niso bili ustrezno zajeti z regulativno ureditvijo. Vsi sistemi trgovanja s finančnimi instrumenti, kot na primer subjekti, ki so trenutno znani kot zasebna mesta trgovanja, bi morali biti v prihodnosti ustrezno regulirani in imeti dovoljenje kot eno izmed vrste večstranskih mest trgovanja ali kot sistematični internalizator po pogojih iz te uredbe in iz Direktive 2014/65/EU (5).
(7)
Opredelitvi reguliranega trga in večstranskega sistema trgovanja (MTF) bi bilo treba razjasniti ter ju med seboj dobro uskladiti, tako da bo razvidno, da oba učinkovito predstavljata sredstvo za organizirano trgovanje. Opredelitvi bi morali izključevati dvostranske sisteme, v katerih se investicijsko podjetje vsakega posla udeležuje za svoj račun, tudi kot nasprotna stranka, ki brez tveganja posreduje med kupcem in prodajalcem. Regulirani trgi in MTF ne bi smeli izvrševati naročil strank z uporabo lastnega kapitala. Izraz „sistem“ zajema vse trge, ki jih sestavljata sklop pravil in trgovalna platforma, ter vse tiste, ki delujejo le na podlagi sklopa pravil. Za regulirane trge in MTF ni obvezno, da imajo tehnični sistem za usklajevanje naročil, temveč bi lahko uporabljala druge protokole trgovanja, vključno s sistemi, pri katerih lahko uporabniki trgujejo proti ponudbam, ki jih zahtevajo različni ponudniki. Trg, sestavljen le iz sklopa pravil, ki urejajo vidike v zvezi s članstvom, sprejem instrumentov v trgovanje, trgovanjem med člani, poročanjem in po potrebi obveznostmi glede preglednosti, je regulirani trg ali MTF v smislu te uredbe, pri čemer se za posle, sklenjene v okviru teh pravil, šteje, da so sklenjeni v okviru sistemov reguliranega trga ali MTF. Izraz „nakupni in prodajni interesi“ je treba razumeti v širšem smislu in zajema naročila, ponudbe in navedbe interesov.
Ena pomembnih zahtev zadeva obveznost združevanja interesov znotraj sistema na podlagi pravil, ki niso diskrecijska in jih določi upravljavec sistema. Ta zahteva pomeni, da so ti interesi združeni v okviru pravil sistema ali s pomočjo protokolov sistema ali notranjih operativnih postopkov, vključno s postopki, ki se izvajajo s pomočjo računalniške programske opreme. Izraz „pravila, ki niso diskrecijska“ pomeni pravila, ki reguliranemu trgu ali upravljavcu trga ali investicijskemu podjetju, ki upravlja MTF, ne dopuščajo nobene svobode glede medsebojnega vpliva interesov. Opredelitve zahtevajo, da se interesi združujejo tako, da se sklene pogodba, in sicer če se izvršitev opravi v okviru pravil sistema ali s pomočjo protokolov sistema ali po notranjih operativnih postopkih.
(8)
Za večjo preglednost in učinkovitost finančnih trgov Unije in zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev med različnimi mesti, ki ponujajo večstranske storitve trgovanja, je treba uvesti novo kategorijo mest trgovanja za organizirani sistem trgovanja (OTF) za obveznice, strukturirane finančne produkte, pravice do emisij in izvedene finančne instrumente ter zagotoviti ustrezno regulacijo in izvajanje nediskriminatornih pravil o dostopu do instrumenta. Ta nova kategorija je široko opredeljena, tako da lahko zdaj in v prihodnje zajema vse vrste organiziranega izvrševanja in urejanja poslov, ki ne ustrezajo funkcijam ali regulativnim specifikacijam obstoječih mest. Zato je treba uporabljati ustrezne organizacijske zahteve in pravila o preglednosti, ki podpirajo učinkovito oblikovanje cen. Nova kategorija zajema sisteme, upravičene do trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki so primerni za kliring in so dovolj likvidni.
Ne bi smela zajemati sistemov brez pravega izvrševanja poslov ali urejanja udeležbe v sistemu, kot so oglasne deske za oglaševanje nakupnih in prodajnih interesov, drugi sistemi za združevanje morebitnih nakupnih in prodajnih interesov, elektronske storitve za potrditev po trgovanju ali stiskanje portfelja, ki zmanjšuje netržna tveganja pri obstoječih portfeljih izvedenih finančnih instrumentov brez spreminjanja tržnega tveganja portfeljev. Stiskanje portfeljev lahko izvajajo različna podjetja, ki jih ne ureja ta uredba ali Direktiva 2014/65/EU, na primer centralne nasprotne stranke (CNS), repozitoriji sklenjenih poslov ter investicijska podjetja ali upravljavci trga. Ustrezno je razjasniti, da če stiskanje portfeljev izvajajo investicijska podjetja in upravljavci trga, se nekatere določbe te uredbe in Direktive 2014/65/EU za to ne uporabljajo. Ker bodo za centralne depotne družbe (CDD) veljale iste zahteve kot za investicijska podjetja, kadar bodo izvajale nekatere investicijske storitve ali investicijske dejavnosti, se določbe iz te uredbe in Direktive 2014/65/EU ne bi smele uporabljati za podjetja, za katera ne veljata ta uredba in navedena direktiva, kadar izvajajo stiskanje portfeljev.
(9)
Nova kategorija, OTF, bo dopolnjevala obstoječe vrste mest trgovanja. Medtem ko za izvršitev poslov na reguliranih trgih in v MTF veljajo pravila, ki niso diskrecijska, bi moral upravljavec OTF naročilo po potrebi izvršiti diskrecijsko ter v skladu z zahtevami po preglednosti pred trgovanjem in obveznostmi najboljše izvršitve. Zato bi bilo treba za posle, sklenjene v okviru OTF, ki ga upravlja investicijsko podjetje ali upravljavec trga, uporabljati pravila poslovanja, obveznost najboljše izvršitve in obveznost obravnavanja naročil strank. Poleg tega bi morali vsi upravljavci trga z dovoljenjem za upravljanje OTF biti usklajeni s poglavjem 1 Direktive 2014/65/EU o pogojih in postopkih za dovoljenja za investicijska podjetja. Investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja OTF, bi moralo biti omogočeno uveljavljati diskrecijsko pravico na dveh različnih ravneh: prvič ko se odloča o oddaji naročila v OTF ali o njegovem umiku ter drugič ko se odloča, da določenega naročila ne bo združil z naročili, ki so v sistemu na voljo v določenem trenutku, če je to v skladu s posebnimi navodili strank in obveznostmi najboljše izvršitve.
Pri sistemu, v katerem se trguje z več naročili strank, bi moralo biti upravljavcu omogočeno, da se odloči, ali želi v okviru sistema uskladiti naročila strank, kdaj želi to storiti in v kakšnem obsegu, tj. ali želi uskladiti dve ali več naročil. V skladu s členom 20(1), (2), (4) in (5) Direktive 2014/65/EU in brez poseganja v člen 20(3) Direktive 2014/65/EU bi moralo biti podjetju omogočeno, da omogoči pogajanja med strankami, da bi v poslu združili dva ali več potencialno kompatibilnih trgovskih interesov. Na obeh diskrecijskih ravneh mora upravljavec OTF spoštovati svoje obveznosti iz členov 18 in 27 Direktive 2014/65/EU. Investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ki upravlja OTF, bi moralo uporabnike mesta trgovanja jasno seznani s tem, kako bo uveljavljal diskrecijsko pravico. Ker je OTF prava trgovalna platforma, bi moral biti upravljavec platforme nevtralen. Zato bi morale za investicijsko podjetje ali upravljavca trga, ki upravlja OTF, veljati zahteve, povezane z nediskrecijskim izvrševanjem, in se ne investicijskemu podjetju ne upravljavcu trga, ki upravlja OTF, niti nobenemu subjektu, ki je del iste skupine ali pravne osebe kot investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ne bi smelo dovoliti, da bi v okviru OTF izvrševal naročila strank z uporabo lastnega kapitala.
Upravljavec OTF lahko zaradi lažje izvršitve enega ali več naročil strank v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere ne velja obveznost kliringa v skladu s členom 5 Uredbe (EU) št. 648/2012Evropskega parlamenta in Sveta (6), uporabi trgovanje s hkratnim nakupom in prodajo za svoj račun v smislu Direktive 2014/65/EU, če bo stranka s tem soglašala. Z državnimi dolžniškimi instrumenti, za katere ni likvidnega trga, bi moralo biti investicijskemu podjetju ali upravljavcu trga, ki deluje na OTF omogočeno, da začne trgovati za svoj račun drugače kot s hkratnim nakupom in prodajo za svoj račun. Kadar se uporablja trgovanje s hkratnim nakupom in prodajo za svoj račun, je treba izpolniti vse zahteve po preglednosti pred trgovanjem in po njem ter obveznosti najboljše izvršitve. Upravljavec OTF ali drug subjekt, ki je del iste skupine ali pravne osebe kot investicijsko podjetje ali upravljavec trga, ne bi smel delovati kot sistematični internalizator v okviru OTF, ki ga upravlja. Poleg tega bi morale za upravljavce OTF veljati enake obveznosti v zvezi z dobrim obvladovanjem morebitnih nasprotij interesov kot za MTF.
(10)
Vse organizirano trgovanje bi se moralo izvajati na reguliranih mestih in biti popolnoma pregledno pred trgovanjem in po njem. Zahteve po primerno umerjeni preglednosti se morajo zato uporabljati za vse vrste mest trgovanja in vse finančne instrumente, s katerimi se na teh mestih trguje.
(11)
Da bi se več trgovanja opravilo na reguliranih mestih trgovanja in prek sistematičnih internalizatorjev, bi bilo treba za investicijska podjetja v tej uredbi uvesti obveznost trgovanja za delnice, ki so uvrščene v trgovanje na reguliranem trgu ali s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Zaradi obveznosti trgovanja morajo investicijska podjetja izvajati vse trgovanje, tudi poslovanje za svoj račun in izvrševanje naročil strank v okviru reguliranega trga, MTF, sistematičnih internalizatorjev ali enakovrednega mesta trgovanja v tretji državi. Če ima podjetje upravičen razlog za izvzetje iz obveznosti trgovanja, bi morala obstajati tudi ta možnost. Med primeri takšnega poslovanja so nesistematični, priložnostni, neredni in občasni posli, pa tudi tehnično trgovanje, kot je prepustitev posla, saj ne vplivajo na postopek oblikovanja cen. Izvzetja iz obveznosti trgovanja ne bi smeli uporabljati za izogibanje omejitvam glede uporabe opustitve pri referenčni ceni in pri dogovorjeni ceni ali za upravljanje različnih zasebnih mest trgovanja ali drugih sistemov trgovanja.
Možnost trgovanja prek sistematičnega internalizatorja me posega v ureditev glede sistematičnih internalizatorjev iz te uredbe. Če namreč investicijsko podjetje izpolnjuje ustrezna merila iz te uredbe in se lahko šteje za sistematičnega internalizatorja za zadevno delnico, se lahko posel opravi na ta način; če pa se ne šteje za sistematičnega internalizatorja, bi moralo biti še vedno mogoče da opravi posel prek drugega sistematičnega internalizatorja, kadar je to skladno z njegovimi obveznostmi najboljše izvršitve in ima na voljo to možnost. Poleg tega bi bilo treba za zagotovitev, da bo večstransko trgovanje z delnicami, potrdili o lastništvu, investicijskimi skladi, s katerimi se trguje na borzi (ETF), certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, ustrezno regulirano, investicijskemu podjetju, ki upravlja notranji sistem združevanja na večstranski osnovi, podeliti dovoljenje kot MTF. Pojasniti bi bilo treba, da bi bilo treba določbe o najboljši izvršitvi iz Direktive 2014/65/EU uporabljati tako, da ne bi ovirali obveznosti trgovanja, na podlagi te uredbe.
(12)
Trgovanje s potrdili o lastništvu, ETF, certifikati, podobnimi finančnimi instrumenti in delnicami, ki niso uvrščeni v trgovanje na reguliranem trgu, se izvaja na podoben način in ima skoraj enak ekonomski namen kot trgovanje z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu. Zato bi bilo treba na te finančne instrumente razširiti določbe o preglednosti, ki se uporabljajo za delnice, uvrščene v trgovanje na reguliranih trgih.
(13)
Čeprav se načeloma priznava, da je potrebna ureditev za opustitve preglednosti pred trgovanjem, zato da bi podprli učinkovito delovanje trgov, je treba preučiti nadaljnjo ustreznost dejanskih določb o tem, ki se uporabljajo na podlagi Direktive 2004/39/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 1287/2006 (7). Da se zagotovi enotna uporaba opustitev preglednosti pred trgovanjem z delnicami ter tudi z drugimi podobnimi finančnimi instrumenti in nelastniškimi produkti za posebne tržne modele ter vrste in velikosti naročil, bi moral Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (8) (ESMA) oceniti združljivost posameznih zahtev za uporabo opustitve pravil iz te uredbe in delegiranih aktov, določenih v tej uredbi. ESMA bi moral svojo oceno pripraviti v obliki mnenja v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1095/2010. Poleg tega bi moral ESMA obstoječe opustitve za delnice pregledati v ustreznem roku in po enakem postopku tudi oceniti, ali so opustitve še vedno skladne s pravili iz te uredbe in v delegiranih aktih, določenih v tej uredbi.
(14)
V finančni krizi so se pokazale posebne pomanjkljivosti pri tem, kako so udeležencem trga na voljo informacije o priložnostih za trgovanje s finančnimi instrumenti, ki niso delnice, ter njihovih cenah, in sicer kar zadeva časovno razporeditev, razdrobljenost, enakovreden dostop in zanesljivost. Zato bi bilo treba uvesti pravočasne zahteve po preglednosti pred trgovanjem in po njem, upoštevaje različne značilnosti in tržne strukture posebnih vrst finančnih instrumentov, ki niso delnice, ter jih po potrebi umeriti za različne vrste sistemov trgovanja, vključno s sistemom knjige naročil, sistemom na podlagi ponudb, hibridnim sistemom in sistemom na podlagi rednih dražb ter sistemom glasovnega trgovanja. Za zagotovitev učinkovitega okvira preglednosti za vse ustrezne finančne instrumente bi se morale te zahteve uporabljati za obveznice, strukturirane finančne produkte, pravice do emisij in izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Zato bi morale biti izjeme pri preglednosti pred trgovanjem in prilagoditve zahtev v zvezi z odlogom objave na voljo samo v nekaterih točno določenih primerih.
(15)
Uvesti je treba ustrezno raven preglednosti trgovanja na trgih za obveznice, strukturirane finančne produkte in izvedene finančne instrumente, da se zagotovita podpora pri vrednotenju produktov in učinkovitost oblikovanja cen. Strukturirani finančni produkti bi morali zajemati zlasti s premoženjem zavarovane vrednostne papirje, kakor so opredeljeni v členu 2(5) Uredbe Komisije (ES) št. 809/2004 (9), kar med drugim zajema vrednostne papirje, zavarovane z dolžniškimi instrumenti.
(16)
Za zagotovitev enotnih pogojev za mesta trgovanja bi se morale za različne vrste mest trgovanja uporabljati enake zahteve po preglednosti pred trgovanjem in po njem. Zahteve po preglednosti bi morale biti umerjene za različne vrste finančnih instrumentov, vključno z lastniškimi vrednostnimi papirji, obveznicami in izvedenimi finančnimi instrumenti, pri čemer bi bilo treba upoštevati interese vlagateljev in izdajateljev, vključno z izdajatelji državnih obveznic, in likvidnost trga. Zahteve bi bilo treba umeriti za različne vrste trgovanja, vključno s sistemom knjige naročil in sistemom na podlagi ponudb, kot je sistem zahtevkov za ponudbe, ter hibridnimi in glasovnimi borznoposredniškimi sistemi, pri čemer se upoštevajo obseg posla, vključno s prometom, in druga ustrezna merila.
(17)
Da bi se izognili morebitnim negativnim vplivom na postopek oblikovanja cen, je treba uvesti ustrezen mehanizem največjega obsega za naročila, ki so oddana v sistemih in ki temeljijo na metodologiji trgovanja, po kateri se cena določi v skladu z referenčno ceno, in za določene posle, dosežene v pogajanjih. Ta mehanizem bi moral imeti dvojno omejitev, v skladu s katero se omejitev obsega uporablja za vsako mesto trgovanja, ki uporablja opustitve, tako da se lahko na vsakem mestu trgovanja opravi le določen odstotek trgovanja, poleg tega pa se uporablja še splošna omejitev obsega, ki bi v primeru prekoračitve privedla do začasne prekinitve uporabe teh opustitev po vsej Uniji. V zvezi s posli, dogovorjenimi v pogajanjih, bi se moral uporabljati le za tiste posle, ki so opravljeni v okviru trenutnega tehtanega razmika, navedenega v knjigi naročil ali ponudbi vzdrževalcev trga mesta trgovanja, ki upravlja zadevni sistem. Moral bi izključevati posle, dogovorjene v pogajanjih, ki se opravljajo z nelikvidnimi delnicami, potrdila o lastništvu, ETF, certifikate ali druge podobne finančne instrumente, in posle, za katere veljajo pogoji, ki niso trenutna tržna cena, saj ne prispevajo k postopku oblikovanja cen.
(18)
Za zagotovitev, da zaradi trgovanja na prostem trgu (OTC) ne bo ogroženo učinkovito oblikovanje cen ali pregledni enaki konkurenčni pogoji za različne načine trgovanja, bi se morale uporabljati ustrezne zahteve po preglednosti pred trgovanjem za investicijska podjetja, ki za svoj račun poslujejo s finančnimi instrumenti OTC, če to izvajajo kot sistematični internalizatorji v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati ali drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, za katere obstaja likviden trg, obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja in za katere obstaja likviden trg.
(19)
Investicijsko podjetje, ki izvršuje naročila strank z uporabo lastnega kapitala, bi bilo treba šteti za sistematični internalizator, razen če se posli občasno, priložnostno in neredno izvršujejo zunaj mesta trgovanja. Sistematične internalizatorje bi bilo zato treba opredeliti kot investicijska podjetja, ki organizirano, pogosto, sistematično in znatno poslujejo za svoj račun tako, da izvršujejo naročila strank zunaj mesta trgovanja. Zahteve za sistematične internalizatorje v tej uredbi bi se morale za investicijsko podjetje uporabljati le v povezavi z vsakim posameznim finančnim instrumentom, na primer na ravni kode ISIN, pri katerem je to podjetje sistematični internalizator. Za zagotovitev objektivne in učinkovite uporabe opredelitve sistematičnega internalizatorja pri investicijskih podjetjih bi moral obstajati vnaprej določen prag za sistematično internalizacijo, ki bi vseboval natančno specifikacijo pomena izrazov „pogosto“, „sistematično“ in „znatno“.
(20)
Medtem ko je OTF kateri koli sistem ali instrument, v katerem medsebojno vpliva več nakupnih in prodajnih interesov tretjih oseb, sistematičnemu internalizatorju ne sme biti dovoljeno, da združuje nakupne in prodajne interese tretjih oseb. Tako imenovana platforma z enim trgovcem, kjer trgovanje vedno poteka z enim investicijskim podjetjem, bi se morala na primer šteti za sistematični internalizator, če naj bi izpolnjevala zahteve iz te uredbe. Tako imenovana platforma z več trgovci, kjer za isti finančni instrument vzajemno deluje več trgovcev, pa se ne bi smela šteti za sistematični internalizator.
(21)
Sistematični internalizatorji bi morali biti sposobni da na podlagi svoje poslovne politike in na objektiven ter nediskriminatoren način odločijo, katerim strankam bodo omogočili dostop do svojih ponudb, pri čemer smejo razlikovati med kategorijami strank, in bi morali tudi biti sposobni upoštevati razlikovanja med strankami, na primer glede na kreditno tveganje. Sistematični internalizatorji ne bi smeli biti zavezani, da objavljajo zavezujoče ponudbe, da izvršujejo naročila strank in da omogočajo dostop do svojih ponudb pri poslih z lastniškimi instrumenti nad standardnim tržnim obsegom in pri poslih z nelastniškimi instrumenti nad obsegom, specifičnim za finančni instrument. Pristojni organi bi morali preverjati, ali sistematični internalizatorji izpolnjujejo svoje obveznosti, in bi jim morale biti na voljo informacije, ki bi jim to omogočale.
(22)
Namen te uredbe ni zahtevati uporabo pravil o preglednosti pred trgovanjem za posle OTC drugače kot v okviru sistematičnega internalizatorja.
(23)
Podatki o trgu bi morali biti preprosto in takoj na voljo uporabnikom v čim bolj razčlenjeni obliki, tako da se vlagateljem in izvajalcem podatkovnih storitev, ki izpolnjujejo njihove potrebe, omogoči čim večja prilagoditev podatkovnih rešitev. Zato bi morali biti podatki o preglednosti pred trgovanjem in po njem javnosti na voljo posamezno, da se zmanjšajo stroški, ki jih imajo udeleženci trga v zvezi s pridobivanjem podatkov.
(24)
Države članice in ESMA bi morali pri izmenjavi, prenosu in obdelavi osebnih podatkov za namene te uredbe, zlasti naslova IV, v celoti uporabljati Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10) in Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (11).
(25)
Glede na dogovor med udeleženci zasedanja skupine G-20 v Pittsburghu dne 25. septembra 2009 o preselitvi trgovanja s standardiziranimi pogodbami na izvedene finančne instrumente OTC, na borze ali elektronske tržne platforme, kadar je to ustrezno, bi bilo treba opredeliti uradni regulativni postopek za pooblastitev trgovanja med finančnimi nasprotnimi strankami in velikimi nefinančnimi nasprotnimi strankami z vsemi izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere velja, da so primerni za kliring, in so dovolj likvidni, da se z njimi trguje na mestih trgovanja, za katere velja primerljiva ureditev, in omogočanje, da udeleženci trgujejo z več nasprotnimi strankami. Pri oceni zadostne likvidnosti bi bilo treba upoštevati značilnosti trga na nacionalni ravni, vključno z elementi, kot sta število in vrsta udeležencev na določenem trgu, ter značilnosti posla, kot sta obseg in pogostost poslov na zadevnem trgu.
Za likviden trg v razredu produktov izvedenih finančnih instrumentov bo značilno veliko število dejavnih udeležencev na trgu, vključno z ustrezno kombinacijo (glede na število produktov, s katerimi se trguje) ponudnikov likvidnosti in odjemalcev likvidnosti, ki pogosto trgujejo s temi produkti v obsegu manjšem od velikega. Takšno tržno dejavnost bi moralo ponazarjati veliko število odprtih povpraševanj in ponudb v zvezi s posameznim izvedenim finančnim instrumentom, zaradi česar ima posel običajnega tržnega obsega manjši razpon. Pri oceni zadostne likvidnosti bi bilo treba upoštevati, da se lahko likvidnost izvedenega finančnega instrumenta glede na tržne pogoje in njegov življenjski cikel precej razlikuje.
(26)
Glede na dogovor med udeleženci zasedanja skupine G-20 v Pittsburghu z dne 25. septembra 2009 o preselitvi trgovanja s standardiziranimi pogodbami na izvedene finančne instrumente OTC na borze ali elektronske tržne platforme, kadar je to ustrezno, in sorazmerno manjšo likvidnost različnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, je ustrezno zagotoviti ustrezen sklop primernih mest, kjer se bo lahko izvajalo trgovanje v skladu s to obveznostjo. Za vsa primerna mesta trgovanja bi morale veljati dobro usklajene pravne zahteve v zvezi z organizacijskimi in operativnimi vidiki, ureditvijo za zmanjšanje navzkrižij interesov, nadzorom vseh dejavnosti trgovanja, preglednostjo pred trgovanjem in po njem, ki se opredeli glede na finančni instrument in vrsto sistema trgovanja, ter v zvezi z omogočanjem medsebojnega vpliva med trgovskimi interesi več tretjih oseb. Kljub temu bi bilo treba predvideti možnost za upravljavce mest, da diskretno urejajo posle v skladu s to obveznostjo med več tretjimi osebami, zato da se izboljšajo pogoji za izvrševanje in likvidnost.
(27)
Obveznost sklepanja poslov v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti iz razreda izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja na reguliranem trgu, MTF, OTF ali mestu trgovanja v tretji državi, se ne bi smeli uporabljati za sestavne dele storitev za zmanjšanje tveganj po trgovanju, ki se ne uporabljajo za oblikovanje cen in ki v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 zmanjšujejo netržna tveganja pri obstoječih portfeljih, vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC brez spreminjanja tržnega tveganja portfeljev. Poleg tega je sicer ustrezno določiti posebne določbe za stiskanje portfeljev, vendar ni namen te uredbe, da bi onemogočala uporabo drugih storitev za zmanjšanje tveganj po trgovanju.
(28)
Obveznost trgovanja, uvedena za te izvedene finančne instrumente, bi morala omogočati učinkovito konkurenco med upravičenimi mesti trgovanja. Zato ta mesta trgovanja ne morejo zahtevati izključnih pravic v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere se uporablja ta obveznost trgovanja, ki bi drugim mestom trgovanja preprečila ponujanje storitev trgovanja s temi finančnimi instrumenti. Za učinkovito konkurenco med mesti trgovanja za izvedene finančne instrumente je bistveno, da imajo mesta trgovanja nediskriminatoren in pregleden dostop do CNS. Nediskriminatoren dostop do CNS bi moral pomeniti, da ima mesto trgovanja pravico do nediskriminatorne obravnave v smislu načina obravnavanja pogodb, s katerimi trguje na svoji platformi, v zvezi z zahtevami glede zavarovanja, pobotanjem ekonomsko enakovrednih pogodb in navzkrižnim kritjem povezanih pogodb, za katere kliring opravi ista CNS, ter do nediskriminatornih pristojbin za kliring.
(29)
Pooblastila pristojnih organov bi bilo treba dopolniti z izrecnim mehanizmom za prepoved ali omejitev trženja, razširjanja in prodaje katerega koli finančnega instrumenta ali strukturirane vloge, ki bi resno ogrozili zaščito vlagateljev, pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov primarnih proizvodov ali stabilnost celotnega finančnega sistema ali njegovega dela, skupaj z ustreznimi pooblastili, ki jih ima ESMA ali za strukturirane vloge pa Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (12), v zvezi z usklajevanjem in sprejemanjem nujnih ukrepov. Za izvajanje teh pooblastil s strani pristojnih organov in v izrednih primerih s strani ESMA oziroma EBA bi morali biti izpolnjeni številni posebni pogoji. Kadar so ti pogoji izpolnjeni, bi moral imeti pristojni organ ali v izjemnih primerih ESMA oziroma EBA možnost, da kot previdnostni ukrep uvede prepoved ali omejitev, preden se finančni instrument ali strukturirana vloga začne tržiti, razširjati ali prodajati strankam.
Ta pooblastila ne pomenijo zahteve, da bi moral pristojni organ, ESMA ali EBA uvajati ali uporabljati odobritve produktov ali podeljevati dovoljenja zanje, niti da investicijskim podjetjem ne bi bilo treba izpolniti vseh ustreznih zahtev iz te uredbe in Direktive 2014/65/EU. Kot merilo za poseg pristojnih organov bi bilo treba vključiti pravilno delovanje in celovitost trgov primarnih proizvodov, da se omogoči ukrepanje proti morebitnim negativnim posledicam dejavnosti na finančnih trgih za trge primarnih proizvodov. To še posebej velja za trge primarnih kmetijskih proizvodov, katerih namen je prebivalstvu zagotavljali zanesljivo oskrbo s hrano. V teh primerih bi bilo treba ukrepe usklajevati z organi, pristojnimi za ustrezne trge primarnih proizvodov.
(30)
Pristojni organi bi morali obvestiti ESMA o podrobnostih svojih zahtev za zmanjšanje pozicije v zvezi s pogodbo na izvedene finančne instrumente, o enkratnih omejitvah in predhodnih omejitvah pozicije, da bi se izboljšali usklajenost in konvergenca uporabe teh pooblastil. Bistvene podrobnosti vseh prejšnjih omejitev pozicije, ki jih uporablja pristojni organ, bi bilo treba objaviti na spletnem mestu ESMA.
(31)
ESMA bi moral imeti možnost, da zahteva informacije od katere koli osebe glede njene pozicije v zvezi s pogodbo na izvedene finančne instrumente, zahtevati zmanjšanje te pozicije in omejiti zmožnost oseb za izvajanje posameznih poslov v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago. ESMA bi moral nato obvestiti ustrezne pristojne organe o predlaganih ukrepih in te ukrepe objaviti.
(32)
Podrobnosti o poslih s finančnimi instrumenti bi bilo treba sporočiti pristojnim organom, da se jim omogoči odkrivanje in preiskovanje morebitnih primerov zlorabe trga, spremljanje poštenega in pravilnega delovanja trgov ter poslov investicijskih podjetij. Ta nadzor se izvaja nad vsemi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, ter finančnimi instrumenti, kadar je osnova finančni instrument, s katerim se trguje na mestu trgovanja, ali kadar je osnova indeks ali košarica, sestavljena iz finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Ta obveznost bi morala veljati ne glede na to, ali so posli s temi finančnimi instrumenti izvedeni na mestu trgovanja ali ne. Da bi preprečili nepotrebno upravno obremenitev investicijskih podjetij, bi bilo treba finančne instrumente, ki niso izpostavljeni zlorabam trga, izvzeti iz obveznosti poročanja. V poročilih bi moral biti uporabljen identifikator pravnih oseb v skladu z obveznostmi skupine G-20. ESMA bi moral o delovanju poročanja pristojnim organom poročati Komisiji, ta pa bi moral predlagati spremembe, kjer je to potrebno.
(33)
Upravljavec mesta trgovanja bi moral svojemu pristojnemu organu zagotoviti ustrezne referenčne podatke o finančnih instrumentih. Ta obvestila morajo pristojni organi nemudoma posredovati ESMA, ta pa bi jih moral takoj objavi na svojem spletnem mestu, da se njemu in pristojnim organom omogoči uporaba, analiza in izmenjava poročil o poslih.
(34)
Za izpolnjevanje namena poročil o poslih kot orodja za spremljanje trga bi morala biti v njih opredeljena oseba, ki je sprejela odločitev o naložbi, ter osebe, odgovorne za njeno izvedbo. Poleg sistema preglednosti, predvidenega v Uredbi (EU) št. 236/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (13), označevanje prodaje na kratko zagotavlja koristne dodatne informacije, ki pristojnim organom omogočajo spremljanje ravni prodaje na kratko. Pristojni organi morajo poleg tega imeti popoln dostop do evidenc v vseh fazah postopka izvrševanja naročil od začetne odločitve za trgovanje do izvršitve. Zato bi morala investicijska podjetja voditi evidence za vsa naročila in vse posle s finančnimi instrumenti, od upravljavcev platform pa vodenje evidenc za vsa naročila, prejeta v njihovih sistemih. ESMA bi moral uskladiti izmenjavo informacij med pristojnimi organi za zagotovitev dostopa do vseh evidenc poslov in naročil, vključno s posli in naročili, oddanimi na platformah, ki delujejo zunaj njihovega ozemlja, v finančnih instrumentih pod njihovim nadzorom.
(35)
Preprečiti bi bilo treba dvojno sporočanje istih informacij. Poročil, predloženih v repozitorije sklenjenih poslov, ki so registrirani ali priznani v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 za ustrezne finančne instrumente, ki vsebujejo vse zahtevane informacije za namene poročanja o poslu, ni treba sporočati pristojnim organom, ampak jim jih je treba prenesti prek repozitorijev sklenjenih poslov. Uredbo (EU) št. 648/2012 bi bilo zato treba spremeniti.
(36)
Vsaka izmenjava ali prenos informacij s strani pristojnih organov bi morala biti v skladu s pravili o posredovanju osebnih podatkov iz Direktive 95/46/ES. Vsaka izmenjava ali prenos informacij, ki ga izvede ESMA, bi morala biti v skladu s pravili o prenosu osebnih podatkov iz Uredbe (ES) št. 45/2001, ki bi se morali v celoti uporabljati za obdelavo osebnih podatkov za namene te uredbe.
(37)
Uredba (EU) št. 648/2012 določa merila, v skladu s katerimi bi se morala za razrede izvedenih finančnih instrumentov OTC uporabljati obveznost kliringa. Preprečuje izkrivljanje konkurence z zahtevo po nediskriminatornem dostopu za mesta trgovanja do CNS, ki zagotavljajo kliring izvedenih finančnih instrumentov OTC, in po nediskriminatornem dostopu za CNS, ki zagotavljajo kliring izvedenih finančnih instrumentov OTC do podatkov o trgovanju mest trgovanja. Ker so izvedeni finančni instrumenti OTC opredeljeni kot pogodbe na izvedene finančne instrumente, ki se ne izvajajo na reguliranem trgu, je treba uvesti podobne zahteve za regulirane trge iz te uredbe. Tudi izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se trguje na reguliranih trgih, bi morali biti centralno obračunani.
(38)
Poleg zahtev iz Direktive 2004/39/ES in Direktive 2014/65/EU, ki državam članicam preprečujejo neupravičeno omejevanje dostopa do infrastrukture po trgovanju, kot so CNS in ureditve poravnave, je treba s to uredbo odpraviti druge trgovske ovire, ki se lahko uporabljajo za omejevanje konkurence pri kliringu finančnih instrumentov. Da bi se izognili diskriminatornim praksam, bi morale CNS sprejeti kliring poslov, ki se izvajajo na različnih mestih trgovanja, če so ta mesta skladna z operativnimi in tehničnimi zahtevami CNS, vključno z zahtevami glede upravljanja tveganj. CNS bi dostop morala zagotoviti, če so izpolnjena nekatera merila iz regulativnih tehničnih standardov. Glede novoustanovljenih CNS, ki imajo dovoljenje ali so ob začetku veljavnosti te uredbe priznane manj kot tri leta, bi morala obstajati možnost, da pristojni organi v zvezi s prenosljivimi vrednostnimi papirji in instrumenti denarnega trga odobrijo prehodno obdobje do dveh let in pol, preden bodo izpostavljene popolnemu nediskriminatornemu dostopu v zvezi s prenosljivimi vrednostnimi papirji in instrumenti denarnega trga. Če pa se CNS odloči, da bo izkoristila prehodno ureditev, v času trajanja prehodne ureditve ne bi smela imeti pravice do dostopa do mesta trgovanja na podlagi te uredbe. Poleg tega tudi nobeno mesto trgovanja, ki je tesno povezano s to CNS, v času trajanja prehodne ureditve ne bi smela imeti pravice do dostopa do CNS na podlagi te uredbe.
(39)
Uredba (EU) št. 648/2012 določa pogoje, pod katerimi bi bilo treba za izvedene finančne instrumente OTC zagotoviti nediskriminatoren dostop med CNS in mesti trgovanja. V navedeni uredbi so izvedeni finančni instrumenti OTC, opredeljeni kot izvedeni finančni instrumenti, s katerimi se ne trguje na reguliranem trgu ali trgu tretje države, ki šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s členom 19(6) Direktive 2004/39/ES. Da bi preprečili morebitne vrzeli ali prekrivanja in zagotovili skladnost Uredbe (EU) št. 648/2012 in te uredbe, zahteve iz te uredbe o nediskriminatornem dostopu med CNS in mesti trgovanja veljajo za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na reguliranih trgih ali trgu tretje države, ki šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu z Direktivo 2014/65/EU, in vse neizvedene finančne instrumente.
(40)
Mesta trgovanja bi morala na pregleden in nediskriminatoren način zagotoviti dostop, vključno s prenosi podatkov, CNS, ki želijo opraviti kliring poslov, izvedenih na mestu trgovanja. Vendar zaradi tega ne bi smela biti potrebna uporaba dogovorov o interoperabilnosti za kliring poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti niti to ne bi smelo povzročiti drobitve likvidnosti tako, da bi bilo ogroženo nemoteno in pravilno delovanje trgov. Mesta trgovanja bi lahko zavrnila dostop le, če ne bi bila izpolnjena nekatera merila za dostop, določena v regulativnih tehničnih standardih. V zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, bi bilo nesorazmerno zahtevati, da manjša mesta trgovanja, zlasti tista, ki so tesno povezana s centralnimi nasprotnimi strankami, takoj izpolnijo zahteve o nediskriminatornem dostopu, če še niso pridobila tehnoloških zmogljivosti, da bi delovala pod enakimi konkurenčnimi pogoji kot večina na trgu infrastrukture po trgovanju. Zato bi morala mesta trgovanja pod ustreznim pragom - in s tem tudi CNS, povezane z njimi - imeti možnost, da so za 30 mesecev izvzeta iz zahtev o nediskriminatornem dostopu glede izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, in sicer z možnostjo nadaljnjih podaljšanj. Če pa se mesto trgovanja odloči za izvzetje, v času trajanja izvzetja ne bi smelo imeti pravice do dostopa do CNS na podlagi te uredbe.
Poleg tega tudi nobena CNS, ki je tesno povezana s tem mestom trgovanja, v času trajanja izvzetja ne bi smela imeti pravice do dostopa do mesta trgovanja na podlagi te uredbe. Uredba (EU) št. 648/2012 določa, da če so trgovinske pravice in pravice intelektualne lastnine povezane s finančnimi storitvami, povezanimi s pogodbami o izvedenih finančnih instrumentih, bi morala biti dovoljenja na voljo pod sorazmernimi, pravičnimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji. Zato bi bilo treba CNS in drugim mestom trgovanja zagotoviti dostop do dovoljenj za uporabo referenčnih meril, s katerimi se določi vrednost finančnih instrumentov, in informacij v zvezi s temi merili na sorazmerni, pravični, razumni in nediskriminatorni podlagi, za vsako dovoljenje pa bi morali veljati razumni poslovni pogoji. Če se po začetku uporabe te uredbe oblikuje novo referenčno merilo, bi morala obveznost izdaje dovoljenj za uporabo meril uspešnosti brez poseganja v uporabo pravil o konkurenci začeti veljati najkasneje 30 mesecev po tem, ko se začne s finančnim instrumentom, ki se sklicuje na to referenčno merilo, trgovati ali je uvrščen v trgovanje. Dostop do dovoljenj je ključen za lažji dostop med mesti trgovanja in CNS v skladu s členoma 35 in 36, saj bi lahko drugače ureditev izdajanja dovoljenj še vedno preprečevala dostop med mesti trgovanja in CNS, za katerega so zaprosili.
Namen odprave ovir in diskriminatornih praks je povečati konkurenčnost pri kliringu finančnih instrumentov in trgovanju z njimi, da se znižajo stroški naložb in posojil, odpravijo neučinkovitosti in spodbudijo inovacije na trgih Unije. Komisija bi morala še naprej pozorno spremljati razvoj infrastrukture po trgovanju in po potrebi posredovati, da bi se preprečilo izkrivljanje konkurence na notranjem trgu, zlasti če se z zavrnitvijo dostopa do infrastrukture ali referenčnih meril krši člen 101 ali 102 PDEU. Obveznosti za izdajo dovoljenj na podlagi te uredbe ne bi smele posegati v splošno obveznost imetnikov pravic v zvezi z referenčnimi merili na podlagi prava konkurence Unije ter zlasti členov 101 in 102 PDEU v zvezi z dostopom do referenčnih meril, ki so nujno potrebna za vstop na nov trg. Odobritve pristojnih organov, da se pravice do dostopa v prehodnih obdobjih ne uveljavljajo, ne štejejo za izdajo dovoljenja ali spremembe dovoljenja.
(41)
Za opravljanje storitev s strani podjetij tretjih držav v Uniji veljajo nacionalne ureditve in zahteve. Te ureditve so zelo različne, pri čemer podjetja, ki so pooblaščena v skladu z njimi, ne morejo svobodno opravljati storitev in imajo pravico do ustanavljanja le v državi članici, v kateri imajo sedež. Primerno je, da se na ravni Unije uvede skupen regulativni okvir. Ureditev bi morala harmonizirati obstoječi razdrobljeni okvir ter zagotoviti gotovost in enakopravno obravnavo podjetij tretjih držav, ki imajo dostop do Unije, zagotoviti, da bo Komisija opravila oceno dejanske enakovrednosti v zvezi z okvirom tretjih držav za skrbno upravljanje in poslovanje, ter zagotoviti primerljivo stopnjo zaščite strank v EU, ki uporabljajo storitve podjetij iz tretjih držav.
Pri uporabi ureditve bi morale Komisija in države članice dati prednost področjem, ki spadajo v okvir obveznosti skupine G-20 in v okvir sporazumov Unije z največjimi trgovinskimi partnerji, ter upoštevati osrednjo vlogo, ki jo ima Unija na svetovnih finančnih trgih, in zagotoviti, da uporaba zahtev tretjih držav ne bi preprečila vlagateljem in izdajateljem Unije vlaganja v tretjih državah in pridobivanja sredstev iz tretjih držav ali vlagateljem in izdajateljem tretjih držav vlaganja, pridobivanja kapitala ali drugih finančnih storitev na trgih Unije, razen če to ni nujno iz objektivnih, z dokazi utemeljenih previdnostnih razlogov. Komisija bi morala pri pripravi ocen upoštevati dokument o ciljih in načelih ureditve vrednostnih papirjev, ki ga je pripravilo Mednarodno združenje nadzornikov trga vrednostnih papirjev (IOSCO), in priporočila, ki so v njem, kot jih je IOSCO dopolnilo in razložilo.
Če ni mogoče sprejeti sklepa za določitev dejanske enakovrednosti, potem za storitve, ki jih v Uniji opravljajo podjetja iz tretjih držav, veljajo nacionalne ureditve. Komisija bi morala sprožiti postopek za oceno enakovrednosti na lastno pobudo. Državam članicam bi moralo biti omogočeno da izrazijo interes za to, da Komisija opravi oceno enakovrednosti določene tretje države ali določenih tretjih držav, kar pa Komisije ne zavezuje k sprožitvi postopka za oceno enakovrednosti. Ocena enakovrednosti bi morala temeljiti na učinkih; oceniti bi bilo treba, v kakšnem obsegu zadevni regulativni in nadzorni okvir tretje države dosega podobne in ustrezne regulativne učinke in v kakšnem obsegu izpolnjuje enake cilje kot pravo Unije. Pri sprožitvi postopkov za oceno enakovrednosti bi moralo biti Komisiji omogočeno da, da prednost nekaterim jurisdikcijam tretjih držav, pri čemer upošteva, kako pomembna bo ugotovitev za podjetja in stranke v Uniji, ali med zadevno tretjo državo in državami članicami obstajajo sporazumi o nadzoru in sodelovanju, ali obstaja učinkovit enakovreden sistem za priznavanje investicijskih podjetij, ki imajo dovoljenje v okviru tujih ureditev, pa tudi interes in pripravljenost tretje države za vključitev v postopek ocene enakovrednosti. Komisija bi morala spremljati vse pomembne spremembe regulativnega okvira tretje države in po potrebi pregledati sklepe o enakovrednosti.
(42)
Na podlagi te uredbe bi bilo treba opravljanje storitev s strani podjetij brez podružnic omejiti na primerne nasprotne stranke in profesionalne stranke kot take. Potrebna bi bila registracija pri ESMA in nadzor tretje države. Skleniti bi bilo treba primerne dogovore o sodelovanju med ESMA in pristojnimi organi v tretji državi.
(43)
Določbe te uredbe, ki urejajo opravljanje storitev ali poslov s strani podjetja tretje države, ne bi smele vplivati na možnost, da osebe, ustanovljene v Uniji izključno na lastno pobudo uporabljajo investicijske storitve podjetja tretje države ali da investicijska podjetja Unije ali kreditne institucije Unije izključno na lastno pobudo uporabljajo investicijske storitve ali posle podjetij tretjih držav ali da stranke izključno na lastno pobudo uporabljajo investicijske storitve podjetij tretjih držav prek posredovanja tovrstnih kreditnih institucij ali investicijskih podjetij. Kadar podjetje iz tretje države opravlja storitve izključno na lastno pobudo osebe v Uniji, se za storitve ne bi smelo šteti, da se opravljajo na ozemlju Unije. Kadar podjetje tretje države poskuša pridobiti stranke ali potencialne stranke v Uniji ali spodbuja ali oglašuje investicijske storitve ali posle skupaj s pomožnimi storitvami v Uniji, se te storitve ne bi smele šteti za storitve, ki se opravljajo izključno na lastno pobudo stranke.
(44)
V zvezi s priznavanjem podjetij iz tretjih držav in v skladu z mednarodnimi obveznostmi, ki jih je Unija prevzela s sporazumom o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, vključno s splošnim sporazumom o trgovini s storitvami, bi se morali sklepi, ki določajo, da so regulativni in nadzorni okviri tretjih držav enakovredni regulativnemu in nadzornemu okviru Unije, sprejemati le, če pravna in nadzorna ureditev tretje države zagotavlja učinkovit enakovreden sistem za priznavanje investicijskih podjetij z dovoljenjem na podlagi tujih pravnih ureditev tudi v skladu s splošnimi regulativnimi cilji in standardi, določenimi na zasedanju skupine G-20 septembra 2009 za izboljšanje preglednosti na trgih izvedenih finančnih instrumentov, zmanjšanje sistemskega tveganja in zaščito pred zlorabo trgov. Sistem bi moral veljati za enakovrednega, če zagotavlja, da je glavni rezultat veljavnega regulativnega okvira podoben zahtevam Unije, za učinkovitega pa bi moral veljati, če se ta pravila uporabljajo dosledno.
(45)
Na sekundarnih promptnih trgih s pravicami do emisij (EUA) se je pojavila vrsta goljufivih praks, ki bi lahko ogrozile zaupanje v sisteme trgovanja z emisijami, vzpostavljene z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (14), pri čemer se sprejemajo ukrepi za izboljšanje sistema registrov pravic do emisij in pogojev za odprtje računa za trgovanje s pravicami do emisij. Za izboljšanje celovitosti in zaščito učinkovitega delovanja zadevnih trgov, vključno s celovitim nadzorom dejavnosti trgovanja, je primerno dopolniti ukrepe, sprejete v okviru Direktive 2003/87/ES, tako da se pravice do emisij z uvrstitvijo med finančne instrumente v celoti prenesejo na področje uporabe te uredbe in Direktive 2014/65/EU, kot tudi Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (15) ter Direktive 2014/57/EU Evropskega parlamenta in Sveta (16).
(46)
Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejeme delegirane akte. Delegirane akte bi bilo treba sprejeti zlasti glede razširitve področja uporabe nekaterih določb te uredbe na centralne banke tretjih držav, posebnih podrobnosti v zvezi z opredelitvami, posebnih določb v zvezi s stroški, povezanimi z razpoložljivostjo podatkov o trgu, dostopa do ponudb, velikosti podjetja, ki lahko vstopa v posle z vsemi drugimi strankami, katerim je omogočena ponudba, stiskanja portfelja ter nadaljnje določitve kdaj obstaja pomembna zaskrbljenost za zaščito vlagatelja ali kdaj je ogrožena zaščita vlagateljev, pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov obveznic ali stabilnost celotnega finančnega sistema Unije ali njegovega dela, ki zahteva delovanje ESMA, EBA ali pristojnih organov, stališča glede pooblastil glede upravljanja, ki jih ima ESMA, podaljšanja prehodnega obdobja iz člena 35(5) te uredbe za določeno obdobje in v zvezi z izključitvijo izvedenih finančnih instrumentov iz področja uporabe nekaterih določb te uredbe za določeno obdobje. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(47)
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v zvezi s sprejetjem sklepa o enakovrednosti glede pravnega in nadzornega okvira tretje države za opravljanje storitev s strani podjetij tretjih držav ali mest trgovanja tretjih držav, za namene določitve njihove primernosti kot mest trgovanja za izvedene finančne instrumente, za katere velja obveznost trgovanja, in za dostop CNS tretjih držav in mest trgovanja tretjih držav do mest trgovanja in CNS, ustanovljenih v Uniji. Navedena pooblastila bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (17).
(48)
Ker ciljev te uredbe, in sicer določitve enotnih zahtev za razkritje podatkov o trgovanju, poročanje o poslih pristojnim organom, trgovanje z izvedenimi instrumenti in delnicami na organiziranih mestih, nediskriminatorni dostop do CNS, mest trgovanja in referenčnih meril, pooblastila pristojnih organov glede poseganja v zvezi s produkti ter pooblastila na področju upravljanja in omejevanja pozicij in opravljanje investicijskih storitev ali poslov s strani podjetij tretjih držav, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, saj je kljub temu, da so nacionalni pristojni organi v boljšem položaju za spremljanje razvoja trga, mogoče v celoti razumeti splošni vpliv težav v zvezi s preglednostjo trga, poročanjem o poslih, trgovanjem z izvedenimi finančnimi instrumenti ter prepovedmi proizvodov in praks le na ravni celotne Unije, temveč se zaradi obsega in učinkov te uredbe lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.
(49)
Noben pristojni organ ali ESMA pri opravljanju svojih nalog s svojim ukrepanjem ne bi smel neposredno ali posredno diskriminirati države članice ali skupine držav članic kot mesta za opravljanje investicijskih storitev ali poslov v kateri koli valuti. EBA pri opravljanju svojih nalog s svojim ukrepanjem ne bi smel neposredno ali posredno diskriminirati države članice ali skupine držav članic.
(50)
S tehničnimi standardi v finančnih storitvah bi bilo treba zagotoviti ustrezno zaščito vlagateljev, investitorjev in potrošnikov po vsej Uniji. Ker ima ESMA visoko specializirane strokovnjake, bi bilo učinkovito in ustrezno, da pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki ne vključujejo odločitev politike, in osnutke predloži Komisiji.
(51)
Komisija bi morala sprejeti osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki jih pripravi ESMA v zvezi z natančnimi značilnostmi zahtev po preglednosti trgovanja, v zvezi z dejavnostmi monetarne politike, dejavnostmi politike deviznih poslov in dejavnostmi politike za finančno stabilnost ter vrste nekaterih poslov, ki so relevantni na podlagi te uredbe, v zvezi s podrobnimi pogoji za opustitve v okviru preglednosti pred trgovanjem, z ureditvami za odloženo objavo po trgovanju, v zvezi z obveznostjo, da se podatki objavijo pred trgovanjem in po njem, v zvezi zmerili za uporabo obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem za sistematične internalizatorje, v zvezi s razkritjem investicijskih podjetij po trgovanju v zvezi s vsebino in pogostostjo zahtev po podatkih za obveščanje za namene preglednosti in drugih izračunov, v zvezi s posli, ki ne prispevajo k postopku oblikovanja cen, v zvezi s podatki o naročilih, ki ji je treba ohraniti, o vsebini in specifikaciji poročil o poslih, v zvezi z vsebino in specifikacijami referenčnih podatkov o finančnih instrumentih, v zvezi z vrstami pogodb, ki imajo neposreden, bistven in predvidljiv učinek v Uniji, in primerih, v katerih primerih je obveznost trgovanja nujna, v zvezi z zahtevami za sisteme in postopke, s katerimi se zagotovi, da se posli z izvedenimi finančnimi instrumenti s kliringom predložijo in sprejmejo za kliring, o vrstah posrednih ureditev klirinških storitev, v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere velja obveznost trgovanja na organiziranih mestih trgovanja, v zvezi z nediskriminatornim dostopom do CNS in do mesta trgovanja, v zvezi z nediskriminatornim dostopom do referenčnih meril in obveznosti izdaje dovoljenj za uporabo referenčnih meril, in v zvezi z informacijami, ki jih bi moralo podjetje tretje države, ki je vlagatelj predložiti ESMA v svoji vlogi za registracijo. Komisija bi morala osnutke teh regulativnih tehničnih standardov sprejeti z delegiranimi akti v skladu s členom 290 PDEU in členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1093/2010.
(52)
Člen 95 Direktive 2014/65/EU določa prehodno izvzetje za nekatere pogodbe o izvedenih finančnih instrumentov na energente razreda C6. Zato je treba pri tehničnih standardih, ki določajo obveznost kliringa in ki jih pripravi ESMA v skladu s členom 5(2)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012, to upoštevati in ne določiti obveznosti kliringa za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih, za katere bi nato veljalo prehodno izvzetje za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih na energente razreda C6.
(53)
Uporabo zahtev iz te uredbe bi bilo treba odložiti, da bi se njihova uporaba uskladila z uporabo prenesenih pravil iz preoblikovane direktive ter da bi se vzpostavili vsi bistveni izvedbeni ukrepi. Celotni regulativni sveženj bi se moral nato začeti uporabljati hkrati. Odložiti se ne bi smel le začetek uporabe pooblastil za izvedbene ukrepe, tako da bi se lahko čim prej začeli izvajati potrebni ukrepi za pripravo osnutkov in sprejem teh izvedbenih ukrepov.
(54)
Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem pravico do varstva osebnih podatkov (člen 8), svobodo gospodarske pobude (člen 16), pravico do varstva potrošnikov (člen 38), pravico do učinkovitega pravnega sredstva in nepristranskega sodišča (člen 47) in pravico, da se za isto kaznivo dejanje kazensko ne preganja ali kaznuje dvakrat (člen 50), ter jo je treba uporabljati v skladu s temi pravicami in načeli.
(55)
Opravljeno je bilo posvetovanje z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001, ki je podal svoje mnenje dne 10. februarja 2012 (18) -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
NASLOV I
PREDMET UREJANJA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV
Člen 1
Predmet urejanja in področje uporabe
1. Ta uredba vzpostavlja enotne zahteve v zvezi z:
(a)
razkritjem podatkov o trgovanju javnosti;
(b)
poročanjem o poslih pristojnim organom;
(c)
trgovanjem z izvedenimi finančnimi instrumenti na organiziranih mestih;
(d)
nediskriminatornim dostopom do kliringa in nediskriminatornim dostopom do trgovanja z referenčnimi merili;
(e)
pooblastili pristojnih organov, ESMA in EBA na področju poseganja v zvezi s produkti ter pooblastili ESMA na področju nadzora upravljanja pozicij in omejevanja pozicij;
(f)
opravljanjem investicijskih storitev ali poslov s strani podjetij iz tretjih držav s podružnico ali brez nje na podlagi veljavnega sklepa Komisije o enakovrednosti.
2. Ta uredba se uporablja za investicijska podjetja, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2014/65/EU, in kreditne institucije, ki imajo dovoljenje v skladu z Direktivo 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (19), če opravljajo investicijske storitve in/ali investicijske posle, ter za upravljavce trgov, vključno z mesti poslovanja, ki jih upravljajo.
3. Naslov V te uredbe se uporablja tudi za vse finančne nasprotne stranke, kakor so opredeljene v členu 2(8) Uredbe (EU) št. 648/2012, in za vse nefinančne nasprotne stranke iz člena 10(1)(b) navedene uredbe.
4. Naslov VI te uredbe se uporablja tudi za CNS in osebe z lastninskimi pravicami do referenčnih meril.
5. Naslov VIII te uredbe se uporablja za podjetja iz tretjih držav, ki v Uniji s podružnico ali brez nje opravljajo investicijske storitve ali posle na podlagi odločitve Komisije o enakovrednosti.
6. Členi 8, 10, 18 in 21 se ne uporabljajo za regulirane trge, upravljavce trgov in investicijska podjetja v zvezi s posli, pri katerih je nasprotna stranka članica Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) in kadar je posel sklenjen v okviru izvajanja monetarne politike, politike deviznih poslov in politike za finančno stabilnost, za katero ima ta članica ESCB zakonsko pooblastilo in kadar ta članica to nasprotno stranko prej obvesti, da je posel izvzet.
7. Odstavek 6 se ne uporablja za posle, ki jih članice ESCB sklenejo v okviru izvajanja svojih investicijskih dejavnosti.
8. ESMA v tesnem sodelovanju z ESCB pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo dejavnosti monetarne politike, politike zunanje izmenjave in politike finančne stabilnosti ter vrste poslov, za katere se uporabljata odstavka 6 in 7.
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s postopkom iz členov 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
9. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 50 v zvezi z razširitvijo področja uporabe odstavka 6 na druge centralne banke.
V ta namen Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. junija 2015 predloži poročilo, v katerem oceni obravnavo poslov centralnih bank tretjih držav, ki za namene tega odstavka vključujejo Banko za mednarodne poravnave. V poročilo vključi analizo njihovih statutarnih nalog in obsega trgovanja v Uniji. V poročilu:
(a)
navede veljavne določbe v zadevnih tretjih državah v zvezi z razkritjem poslov centralnih bank na regulativni podlagi, vključno s posli, ki jih opravljajo članice ESCB v teh tretjih državah, in
(b)
oceni potencialni učinek, ki bi ga regulativne zahteve v Uniji v zvezi z razkritjem utegnile imeti na posle centralnih bank tretjih držav.
Če Komisija v poročilu ugotovi, da je potrebno izvzetje iz odstavka 6 za posle, pri katerih je nasprotna stranka centralna banka iz tretje države, ki izvaja monetarno politiko, devizne posle in dejavnosti za finančno stabilizacijo, določi, da se za to centralno bank iz tretje države uporablja izvzetje.
Člen 2
Opredelitve pojmov
1. V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.
„investicijsko podjetje“ pomeni investicijsko podjetje, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(1) Direktive 2014/65/EU.
2.
„investicijske storitve in posli“ pomeni investicijske storitve in posle, kakor so opredeljene v členu 4(1)(2) Direktive 2014/65/EU;
3.
„pomožne storitve“ pomeni pomožne storitve iz člena 4(1)(3) Direktive 2014/65/EU;
4.
„izvrševanje naročil v imenu strank“ pomeni izvrševanje naročil v imenu strank, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(5) Direktive 2014/65/EU;
5.
„poslovanje za svoj račun“ pomeni poslovanje za svoj račun, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(6) Direktive 2014/65/EU;
6.
„vzdrževalec trga“ pomeni vzdrževalca trga, kakor je opredeljen v členu 4(1)(7) Direktive 2014/65/EU;
7.
„stranka“ pomeni stranko, kakor je opredeljena v členu 4(1)(9) Direktive 2014/65/EU;
8.
„profesionalna stranka“ pomeni profesionalno stranko, kakor je opredeljena v členu 4(1)(10) Direktive 2014/65/EU;
9.
„finančni instrument“ pomeni finančni instrument, kakor je opredeljen v členu 4(1)(15) Direktive 2014/65/EU;
10.
„upravljalec trga“ pomeni upravljalca trga, kakor je opredeljen v členu 4(1)(18) Direktive 2014/65/EU;
11.
„večstranski sistem“ pomeni večstranski sistem, kakor je opredeljen v členu 4(1)(19) Direktive 2014/65/EU;
12.
„sistematični internalizator“ pomeni sistematični internalizator, kakor je opredeljen v členu 4(1)(20) Direktive 2014/65/EU;
13.
„regulirani trg“ pomeni regulirani trg, kakor je opredeljen v členu 4(1)(21) Direktive 2014/65/EU;
14.
„večstranski sistem trgovanja“ ali „MTF“ pomeni večstranski sistem trgovanja, kakor je opredeljen v členu 4(1)(22) Direktive 2014/65/EU*;
15.
„organiziran sistem trgovanja“ ali „OTF“ pomeni organiziran sistem trgovanja, kakor je opredeljen v členu 4(1)(23) Direktive 2014/65/EU;
16.
„mesto trgovanja“ pomeni mesto trgovanja, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(24) Direktive 2014/65/EU*;
17.
„likvidni trg“ pomeni:
(a)
za namene členov 9, 11 in 18, trg finančnega instrumenta ali razreda finančnih instrumentov, na katerem so stalno prisotni pripravljeni kupci in prodajalci, trg pa se ocenjuje v skladu z naslednjimi merili, ob upoštevanju specifičnih tržnih struktur določenega finančnega instrumenta ali določenega razreda finančnih instrumentov:
(i)
povprečna pogostost in obseg poslov v različnih tržnih pogojih, ob upoštevanju narave in življenjskega cikla produktov razreda finančnega instrumenta;
(ii)
število in vrsta udeležencev na trgu, vključno z razmerjem med udeleženci na trgu in finančnimi instrumenti za posamičen produkt, s katerimi se trguje;
(iii)
povprečna velikost razponov, kjer je na voljo;
(b)
za namene členov 4, 5 in 14, trg za finančni instrument, s katerim se trguje vsakodnevno, če je trg ocenjen v skladu z naslednjimi merili:
(i)
prosti obtok;
(ii)
povprečno dnevno število poslov z zadevnimi finančnimi instrumenti;
(iii)
povprečni dnevni promet z zadevnimi finančnimi instrumenti;
18.
„pristojni organ“ pomeni pristojni organ, kakor je opredeljen v členu 2(1)(26) Direktive 2014/65/EU;
19.
„kreditna institucija“ pomeni kreditno institucijo, kakor je opredeljena v členu 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (20);
20.
„podružnica“ pomeni podružnico, kakor je opredeljena v členu 4(1)(30) Direktive 2014/65/EU;
21.
„tesna povezanost“ pomeni tesno povezanost, kakor je opredeljena v členu 4(1)(35) Direktive 2014/65/EU;
22.
„upravljalni organ“ pomeni upravljalni organ, kakor je opredeljen v členu 4(1)(36) Direktive 2014/65/EU;
23.
„strukturirana vloga“ pomeni strukturirano vlogo, kakor je opredeljena v členu 4(1)(43) Direktive 2014/65/EU;
24.
„prenosljivi vrednostni papirji“ pomenijo prenosljive vrednostne papirje, kakor so opredeljeni v členu 4(1)(44) Direktive 2014/65/EU:
25.
„potrdila o lastništvu“ pomeni potrdila o lastništvu, kakor so opredeljena v členu 4(1)(45) Direktive 2014/65/EU;
26.
„investicijski sklad, s katerim se trguje na borzi“ ali „ETF“ pomeni investicijski sklad, s katerim se trguje na borzi, kakor je opredeljen v členu 4(1)(46) Direktive 2014/65/EU;
27.
„certifikati“ pomeni vrednostne papirje, s katerimi se lahko trguje na kapitalskih trgih in ki se v primeru odplačila naložbe s strani izdajatelja uvrščajo pred delnicami, vendar za instrumenti nezavarovanih obveznic in drugimi podobnimi instrumenti;
28.
„strukturirani finančni produkti“ pomeni vrednostne papirje, ki so oblikovani za listinjenje in prenos kreditnega tveganja, povezanega s skladom finančnih sredstev in dajejo lastniku vrednostnih papirjev pravico do prejemanja rednih plačil, ki so odvisna od denarnega toka, ki izhaja iz osnovnih sredstev;
29.
„izvedeni finančni instrumenti“ pomeni tiste finančne instrumente, ki so opredeljeni v točki 44(c) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU in so navedeni v oddelku C(4) do (10) Priloge I k navedeni direktivi;
30.
„izvedeni finančni instrumenti na blago“ pomeni finančne instrumente, ki so opredeljeni v točki 44(c) člena 4(1) Direktive 2014/65/EU v zvezi z blagom ali podlago iz oddelka C(10) Priloge I ali iz točk (5), (6), (7) in (10) oddelka C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU;
31.
„CNS“ pomeni CNS v smislu člena 2(1) Uredbe (EU) št. 648/2012;
32.
„izvedeni finančni instrument, s katerim se trguje na borzi“ pomeni izvedeni finančni instrument, s katerim se trguje na reguliranem trgu ali trgu tretje države, ki šteje za enakovrednega reguliranemu trgu v skladu s členom 28 te uredbe, in kot tak ne spada v opredelitev izvedenega finančnega instrumenta OTC, kakor je opredeljen v členu 2(7) Uredbe (EU) št. 648/2012;
33.
„navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati“ pomeni sporočilo enega od članov ali udeležencev drugemu članu ali udeležencu v sistemu trgovanja v zvezi z razpoložljivim trgovskim interesom, ki vsebuje vse potrebne informacije za sklenitev dogovora o trgovanju;
34.
„sistem odobrenih objav“ ali „APA“ pomeni sistem odobrenih objav iz člena 4(1)(52) Direktive 2014/65/EU;
35.
„ponudnik stalnih informacij“ ali „CTP“ pomeni ponudnika stalnih informacij, kakor je opredeljen v členu 4(1)(53) Direktive 2014/65/EU;
36.
„odobreni mehanizem poročanja“ ali „ARM“ pomeni odobreni mehanizem poročanja, kakor je opredeljen v členu 4(1)(54) Direktive 2014/65/EU;
37.
„matična država članica“ pomeni matično državo članico, kakor je opredeljena v členu 4(1)(55) Direktive 2014/65/EU;
38.
„država članica gostiteljica“ pomeni državo članico gostiteljico, kakor je opredeljena v členu 4(1)(56) Direktive 2014/65/EU;
39.
„referenčno merilo“ pomeni katero koli stopnjo, indeks ali znesek, ki je dan na voljo javnosti ali objavljen, in se periodično ali redno računa z uporabo enačbe za vrednost ali na osnovi vrednosti enega ali več osnovnih sredstev ali cen, vključno s predvidenimi cenami, dejanskimi ali predvidenimi obrestnimi merami ali drugimi vrednostmi ali statističnimi raziskavami, ter glede na katero se določi plačljivi znesek na podlagi finančnega instrumenta ali vrednosti finančnega instrumenta;
40.
„dogovor o interoperabilnosti“ pomeni dogovor o interoperabilnosti, kakor je opredeljen v členu 2(12) Uredbe (EU) št. 648/2012;
41.
„finančna institucija tretje države“ pomeni subjekt, ki ima sedež v tretji državi in je pooblaščen ali ima v skladu z zakonodajo te tretje države dovoljenje za opravljanje katerih koli storitev ali dejavnosti iz Direktive 2013/36/EU, Direktive 2014/65/EU, Direktive 2009/138/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (21), Direktive 2009/65/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (22), Direktive 2003/41/ES Evropskega Parlamenta in Sveta (23) ali Direktive 2011/61/EU Evropskega Parlamenta in Sveta (24);
42.
„podjetje tretje države“ pomeni podjetje tretje države, kakor je opredeljeno v členu 4(1)(57) Direktive 2014/65/EU;
43.
„energetski proizvod na debelo“ pomeni energetski proizvod na debelo, kakor je opredeljen v členu 2(4) Uredbe (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (25);
44.
„izvedeni finančni instrumenti na kmetijske proizvode“ pomeni izvedene pogodbe v zvezi s proizvodi, naštetimi v členu 1 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (26) ter delih I do XX in XXIV/1 Priloge I k navedeni uredbi;
45.
„drobitev likvidnosti“ pomeni, primer ko:
(a)
udeleženci na mestu trgovanja ne morejo skleniti posla z enim ali več drugimi udeleženci na tem mestu, ker ni ureditve kliringa, do katere imajo dostop vsi udeleženci; ali
(b)
bi bili klirinški član ali njegove stranke prisiljeni ohranjati svoje pozicije v finančnem instrumentu v več kot eni CNS, kar omeji možnosti za netiranje finančnih izpostavljenosti;
46.
„državni vrednostni papir“ pomeni državni vrednostni papir, kakor je opredeljen v členu 4(1)(61) Direktive 2014/65/EU;
47.
„stiskanje portfelja“ pomeni storitev zmanjševanja tveganja, pri kateri dve ali več nasprotnih strank v celoti ali delno likvidira nekatere ali vse izvedene finančne instrumente, ki so jih predložile za vključitev v stiskanje portfelja, likvidirani izvedeni finančni instrumenti pa se nadomestijo z drugim izvedenim finančnim instrumentom, katerega skupna nominalna vrednost je nižja od skupne nominalne vrednosti likvidiranih izvedenih finančnih instrumentov.
2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 50 za določitev nekaterih tehničnih elementov opredelitev iz odstavka za njihovo prilagoditev razvoju trga.
NASLOV II
PREGLEDNOST ZA MESTA TRGOVANJA
POGLAVJE 1
Preglednost za lastniške instrumente
Člen 3
Zahteve po preglednosti pred trgovanjem za mesta trgovanja v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti
1. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, objavijo trenutne ponujene nakupne in prodajne cene ter globino trgovskih interesov pri teh cenah, ki se oglašujejo prek njihovih sistemov za delnice, potrdila o lastništvu, investicijske sklade, a katerimi se trguje na borzi, certifikate in druge podobne finančne instrumente, s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Ta zahteva se uporablja tudi za navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, zagotavljajo, da so te informacije v času običajnih ur trgovanja stalno na voljo javnosti.
2. Zahteve po preglednosti iz odstavka 1 se izračunajo za različne vrste sistemov trgovanja, vključno s sistemom za združevanje naročil, sistemom na podlagi ponudb, hibridnim sistemom ter sistemom na podlagi rednih dražb.
3. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, investicijskim podjetjem, ki so v skladu s členom 14 obvezana objavljati svoje ponudbe glede delnic, potrdil o lastništvu, ETF, certifikatov in drugih podobnih finančnih instrumentov, ob razumnih poslovnih pogojih in na nediskriminatoren način zagotovijo dostop do sistemov, ki jih uporabljajo za objavljanje informacij iz odstavka 1.
Člen 4
Opustitve za lastniške instrumente
1. Pristojni organi lahko opustijo obveznost upravljavcev trga in investicijskih podjetij, ki upravljajo mesto trgovanja, da objavijo informacije iz člena 3(1) za:
(a)
sisteme, ki združujejo naročila in temeljijo na metodologiji trgovanja, po kateri se cena finančnega instrumenta iz člena 3(1) pridobi iz mesta trgovanja, kjer je bil ta finančni instrument prvič uvrščen v trgovanje, ali najpomembnejšega trga, kar zadeva likvidnost, kjer je navedena referenčna cena splošno dostopno objavljena in je po mnenju udeležencev na trgu zanesljiva. Nadaljnja uporaba te opustitve je odvisna od pogojev iz člena 5;
(b)
sisteme, ki formalizirajo posle, dogovorjene v pogajanjih, ki:
(i)
so opravljeni znotraj trenutnega tehtanega razpona, ki vpliva na knjigo naročil ali ponudbe vzdrževalcev trga mesta trgovanja, ki upravljajo zadevni sistem in so odvisni od pogojev iz člena 5, ali
(ii)
so v obliki nelikvidne delnice, potrdila o lastništvu, ETF, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta, ki ne spada v pomen likvidnega trga in se opravljajo v okviru odstotnega deleža primerne referenčne cene, pri čemer odstotni delež in referenčno ceno vnaprej določi upravljavec sistema; ali
(iii)
za katere veljajo drugi pogoji kot trenutna tržna cena tega finančnega instrumenta;
(c)
naročila, ki so velika v primerjavi z običajno tržno velikostjo;
(d)
naročila, ki so v sistemu za upravljanje naročil mesta trgovanja do njihovega razkritja.
2. Referenčna cena iz odstavka 1(a) se izračuna s pridobitvijo:
(a)
srednje vrednosti veljavnih nakupnih in prodajnih cen mesta trgovanja, kjer je bil ta finančni instrument prvič uvrščen v trgovanje, ali najpomembnejšega trga, kar zadeva likvidnost; ali
(b)
kadar cena iz točke (a) ni na voljo, začetna ali končna cena v zadevnem trgovanju.
Naročila se sklicujejo na cene iz točke (b) zunaj kontinuirane faze zadevnega trgovanja.
3. Kadar mesta trgovanja upravljajo sisteme, ki formalizirajo posle, dogovorjene v pogajanjih v skladu z odstavkom 1(b)(i):
(a)
se ti posli opravijo v skladu s pravili mesta trgovanja;
(b)
mesto trgovanja zagotovi, da so vzpostavljene ureditve, sistemi in postopki za preprečevanje in zaznavanje zlorab trga ali poskusov zlorab trga v zvezi z dogovorjenimi posli v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 596/2014;
(c)
mesto trgovanja vzpostavi, vzdržuje in izvaja sisteme za ugotavljanje poskusov, da se z opustitvijo zaobidejo druge zahteve iz te uredbe ali Direktive 2014/65/EU, ter o poskusih poroča pristojnemu organu.
Kadar pristojni organ odobri opustitev v skladu z odstavkom 1(b)(i) ali (iii), ta pristojni organ spremlja, kako mesto trgovanja uporablja opustitev, da zagotovi, da se pogoji za uporabo opustitve upoštevajo.
4. Pred odobritvijo opustitve v skladu z odstavkom 1 pristojni organi uradno obvestijo ESMA in druge pristojne organe o predvideni uporabi vsake posamezne opustitve in predložijo obrazložitev glede njihovega delovanja, vključno s podrobnostmi o mestu trgovanja, kadar je referenčna cena oblikovana, kot je navedeno v odstavku 1(a). Namero o odobritvi opustitve je treba priglasiti najmanj štiri mesece pred načrtovanim začetkom veljavnosti opustitve. V dveh mesecih od prejema uradnega obvestila predloži ESMA zadevnemu pristojnemu organu nezavezujoče mnenje, v katerem oceni združljivost posamezne opustitve z zahtevami iz odstavka 1, ki so opredeljene v regulativnem tehničnem standardu, sprejetem v skladu z odstavkom 6. Kadar zadevni pristojni organ odobri opustitev in se pristojni organ druge države članice ne strinja, lahko zadevni pristojni organ o zadevi obvesti ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA spremlja uporabo opustitev in Komisiji predloži letno poročilo o njihovi uporabi v praksi.
5. Pristojni organ lahko na lastno pobudo ali na zahtevo drugega pristojnega organa prekliče opustitev, odobreno v skladu z odstavkom 1, kot je določeno v odstavku 6, če ugotovi, da se opustitev uporablja v nasprotju s prvotnim namenom, ali če meni, da se opustitev uporablja za izogibanje zahtevam, določenim v tem členu.
Pristojni organi uradno obvestijo ESMA in druge pristojne organe o takšnem umiku ter navedejo vse razloge za svojo odločitev.
6. ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki določajo:
(a)
razpon ponujenih nakupnih in prodajnih cen ali določenih ponudb vzdrževalcev trga ter globino trgovskih interesov pri teh cenah, ki jih je treba objaviti za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu s členom 3(1), pri čemer se upošteva potreben izračun za različne vrste sistemov trgovanja, kot je navedeno v členu 3(2);
(b)
najpomembnejši trg, kar zadeva likvidnost finančnega instrumenta v skladu z odstavkom 1(a);
(c)
posebne značilnosti posla, dogovorjenega v pogajanjih, v zvezi z različnimi načini, na katere lahko član ali udeleženec mesta trgovanja opravi tak posel;
(d)
posle, dogovorjene v pogajanjih, ki ne prispevajo k oblikovanju cen in ki izkoriščajo opustitev iz odstavka 1(b)(iii);
(e)
obseg naročil, ki so velika, ter vrsto in najmanjši obseg naročil, ki so v sistemu za upravljanje naročil mesta trgovanja do njihovega razkritja in pri katerih se lahko opusti razkritje pred trgovanjem iz odstavka 1, za vsak zadevni razred finančnega instrumenta.
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
7. Oprostitve, ki jih odobrijo pristojni organi v skladu s členoma 29(2) in 44(2) Direktive 2004/39/ES in členi 18, 19 in 20 Uredbe (ES) št. 1287/2006 pred 3. januarjem 2017 preuči ESMA do 3. januarja 2019. ESMA izda mnenje zadevnemu pristojnemu organu, v katerem oceni stalno združljivost vsake od teh opustitev z zahtevami, določenimi v tej uredbi in v delegiranih aktih in regulativnih tehničnih standardih na podlagi te uredbe.
Člen 5
Mehanizem največjega obsega
1. Da se zagotovi, da uporaba opustitev iz člena 4(1)(a) in 4(1)(b)(i) ne bi neupravičeno škodila oblikovanju cen, je trgovanje na podlagi teh opustitev omejeno, kot sledi:
(a)
odstotek trgovanja s finančnim instrumentom, ki se izvaja na mestu trgovanja na podlagi teh opustitev, je omejen na 4 % celotnega obsega trgovanja s tem finančnim instrumentom na vseh mestih trgovanja v Uniji v preteklih 12 mesecih;
(b)
celoten obseg trgovanja v Uniji s finančnim instrumentom, ki se izvaja na podlagi teh opustitev, je omejen na 8 % celotnega obsega trgovanja s tem finančnim instrumentom na vseh mestih trgovanja v Uniji v preteklih 12 mesecih.
Ta mehanizem največjega obsega se ne uporablja za posle, dogovorjene v pogajanjih, ki so v obliki delnice, potrdila o lastništvu, ETF, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta, za katere ni likvidnega trga, kot je opredeljen v skladu s členom 2(1)(17)(b), in se opravljajo v okviru odstotnega deleža primerne referenčne cene, kot je opredeljeno v členu 4(1)(b)(ii), ali za posle, dogovorjene v pogajanjih, za katere veljajo drugi pogoji kot trenutna tržna cena tega finančnega instrumenta, kot je opredeljeno v členu 4(1)(b)(iii).
2. Če odstotek trgovanja s finančnim instrumentom, ki se izvaja na mestu trgovanja na podlagi opustitev, preseže omejitev iz odstavka 1(a), pristojni organ, ki je odobril uporabo teh opustitev na tem mestu, v dveh delovnih dneh za šest mesecev začasno prekine njihovo uporabo na tem mestu s tem finančnim instrumentom na podlagi podatkov, ki jih objavi ESMA, v skladu z odstavkom 4.
3. Če odstotek trgovanja s finančnim instrumentom, ki se izvaja na vseh mestih trgovanja v Uniji na podlagi teh opustitev, preseže omejitev iz odstavka 1(b), vsi pristojni organi v dveh delovnih dneh za šest mesecev začasno prekinejo uporabo teh opustitev v Uniji.
4. ESMA v petih delovnih dneh po koncu vsakega koledarskega meseca objavi celoten obseg trgovanja v Uniji za vsak finančni instrument v preteklem 12-mesečnem obdobju, odstotek trgovanja s finančnim instrumentom, ki se izvaja v Uniji na podlagi teh opustitev in na vsakem mestu trgovanja v preteklem 12-mesečnem obdobju, ter metodologijo, ki se uporablja za izračun teh odstotkov.
5. Če v poročilu iz odstavka 4 odkrije mesto trgovanja, kjer je obseg trgovanja s katerim koli finančnim instrumentom, ki se izvaja na podlagi opustitev, presegel 3,75 % celotnega obsega trgovanja v Uniji s tem finančnim instrumentom v preteklem 12-mesečnem obdobju, ESMA v petih delovnih dneh po 15. dnevu koledarskega meseca, v katerem je bilo objavljeno poročilo iz odstavka 4, objavi dodatno poročilo. To poročilo vsebuje informacije iz odstavka 4 v zvezi s finančnimi instrumenti, pri katerih je bil presežen prag 3,75 %.
6. Kadar ESMA v poročilu iz odstavka 4 ugotovi, da je celoten obseg trgovanja v Uniji s katerim koli finančnim instrumentom, ki se izvaja na podlagi opustitev, presegel 7,75 % celotnega obsega trgovanja v Uniji s tem finančnim instrumentom v preteklem 12-mesečnem obdobju, v petih delovnih dneh po 15. dnevu koledarskega meseca, v katerem je bilo objavljeno poročilo iz odstavka 4, objavi dodatno poročilo. To poročilo vsebuje informacije iz odstavka 4 v zvezi s finančnimi instrumenti, pri katerih je bil presežen prag 7,75 %.
7. Za zagotovitev zanesljive podlage za spremljanje trgovanja, ki poteka na podlagi teh opustitev, in za ugotavljanje, ali so bile omejitve iz odstavka 1 presežene, morajo upravljavci mest trgovanja vzpostaviti sisteme in postopke, da se:
(a)
omogoči identifikacija vseh poslov, ki so bili izvedeni na njihovem mestu na podlagi teh opustitev, ter
(b)
zagotovi, da se v nobenem primeru ne preseže dovoljeni odstotek trgovanja, omogočenega na podlagi teh opustitev, kot je opredeljeno v odstavku 1(a).
8. Obdobje za objavo podatkov o trgovanju s strani ESMA, za katerega se spremlja trgovanje s finančnim instrumentom na podlagi teh opustitev, se začne 3. januarja 2016. Pristojni organi so brez poseganja v člen 4(5) pooblaščeni za začasno prekinitev uporabe teh opustitev od datuma začetka uporabe te uredbe, zatem pa vsak mesec.
9. ESMA oblikuje osnutke regulativnih tehničnih standardov, da določi metodo, vključno z označevanjem poslov, v skladu s katero zbira, izračunava in objavlja podatke o poslih, kot je opredeljeno v odstavku 4, da se zagotovi natančno merjenje celotnega obsega trgovanja za vsak finančni instrument in odstotkov trgovanja, ki uporablja te opustitve v Uniji in za vsako mesto trgovanja.
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 6
Zahteve po preglednosti po trgovanju za mesta trgovanja v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti
1. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, objavijo ceno, obseg in čas izvršenih poslov v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na tem mestu trgovanja. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, objavljajo podrobnosti vseh teh poslov čim bolj sprotno, kolikor je to tehnično izvedljivo.
2. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, investicijskim podjetjem, ki so v skladu s členom 20 obvezana objavljati podrobnosti o svojih poslih z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, ob razumnih poslovnih pogojih in na nediskriminatoren način zagotovijo dostop do sistemov, ki jih uporabljajo za objavljanje informacij na podlagi odstavka 1 tega člena.
Člen 7
Pooblastilo za odlog objave
1. Pristojni organi lahko upravljavce trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, pooblastijo, da predvidijo odlog objave podrobnosti o poslih na podlagi njihove vrste ali obsega.
Zlasti lahko pristojni organi dovolijo odlog objave podrobnosti glede poslov, ki so veliki v primerjavi z običajnim tržnim obsegom za zadevno delnico, potrdilo o lastništvu, ETF, certifikat ali drug podoben finančni instrument ali za zadevni razred delnice, potrdila o lastništvu, ETF, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta.
Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, od pristojnega organa pridobijo predhodno odobritev predlagane ureditve za odlog objave v zvezi s trgovanjem ter to ureditev jasno razkrijejo udeležencem na trgu in javnosti. ESMA spremlja uporabo te ureditve za odlog objave podrobnosti o trgovanju in Komisiji predloži letno poročilo o njeni uporabi v praksi.
Kadar zadevni pristojni organ odobri odlog objave in se pristojni organ druge države članice z odlogom ne strinja ali se ne strinja z dejansko uporabo odobritve, lahko zadevni pristojni organ o zadevi obvesti ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
2. ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih tako, da se omogoči objava informacij v skladu s členom 64 Direktive 2014/65/EU, podrobno navede:
(a)
podrobnosti o poslih, ki jih investicijska podjetja, vključno s sistematičnimi internalizatorji, ter upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, dajo na voljo javnosti za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu s členom 6(1), vključno z identifikatorji za različne vrste poslov, objavljenih v skladu s členom 6(1) in členom 20, pri čemer se razlikuje med identifikatorji, ki jih določajo dejavniki, povezani predvsem z vrednotenjem finančnih instrumentov, in identifikatorji, ki jih določajo drugi dejavniki;
(b)
časovne omejitve, ki bi bile v skladu z obveznostjo objave kar se da blizu realnemu času, vključno s primeri trgovanja izven rednega časa trgovanja.
(c)
pogoje, pod katerimi se na investicijska podjetja, vključno s sistematičnimi internalizatorji, ter upravljavce trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, prenese pooblastilo za odlog objave podrobnosti o poslih za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu z odstavkom 1 tega člena in členom 20(1);
(d)
merila, ki se uporabijo pri določanju poslov, za katere je zaradi njihovega obsega ali vrste zadevne delnice, vključno z njenim profilom likvidnosti, potrdila o lastništvu, ETF, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta odložena objava dovoljena za vsak zadevni razred finančnega instrumenta.
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
POGLAVJE 2
Preglednost za nelastniške instrumente
Člen 8
Zahteve po preglednosti pred trgovanjem za mesta trgovanja v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti
1. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, objavijo trenutne ponudbene nakupne in prodajne cene ter globino trgovskih interesov pri teh cenah, ki se oglašujejo prek njihovih sistemov za obveznice, strukturirane finančne produkte, pravice do emisij in izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Ta zahteva se uporablja tudi za navedbe interesov, na podlagi katerih je mogoče ukrepati. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, zagotavljajo, da so te informacije v času običajnih ur trgovanja stalno na voljo javnosti. Obveznost objave ne velja za posle z izvedenimi finančnimi instrumenti nefinančnih nasprotnih strank, pri katerih je mogoče objektivno izmeriti, da zmanjšujejo tveganja, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo ali dejavnostjo financiranja zakladnice nefinančne nasprotne stranke ali te skupine.
2. Zahteve po preglednosti iz odstavka 1 se umerijo za različne vrste sistemov trgovanja, vključno s sistemom knjige naročil, sistemom na podlagi ponudb, hibridnim sistemom, sistemom na podlagi rednih dražb in sistemom za glasovno trgovanje.
3. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, investicijskim podjetjem, ki so v skladu s členom 18 obvezana objavljati svoje ponudbe glede obveznic, strukturiranih finančnih produktov, pravic do emisij in izvedenih finančnih instrumentov, ob razumnih poslovnih pogojih in na nediskriminatoren način zagotovijo dostop do sistemov, ki jih uporabljajo za objavljanje informacij iz odstavka 1.
4. Kadar je v skladu s členom 9(1)(b) odobrena opustitev, upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, objavijo vsaj okvirne ponudbene nakupne in okvirne prodajne cene pred trgovanjem, ki so blizu ceni trgovskih interesov, ki se oglašujejo prek njihovih sistemov za obveznice, strukturirane finančne produkte, pravice do emisij in izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, zagotavljajo, da so te informacije v času običajnih ur trgovanja stalno na voljo javnosti v ustrezni elektronski obliki. S to ureditvijo je zagotovljeno, da so informacije zagotovljene pod razumnimi poslovnimi pogoji in na nediskriminatorni podlagi.
Člen 9
Opustitve za nelastniške instrumente
1. Pristojni organi lahko opustijo obveznost upravljavcev trga in investicijskih podjetij, ki upravljajo mesto trgovanja, glede objavljanja informacij iz člena 8(1) za:
(a)
naročila, ki so velika v primerjavi z običajnim tržnim obsegom, in naročila, ki so v sistemu za upravljanje naročil mesta trgovanja do njihovega razkritja;
(b)
navedbe interesov v sistemih zahtevkov za ponudbe in glasovnega trgovanja, ki so večje od obsega, značilnega za finančni instrument, ki bi ponudnike likvidnosti izpostavljal nepotrebnemu tveganju in ki upošteva, ali so zadevni udeleženci na trgu mali ali veliki vlagatelji;
(c)
izvedene finančne instrumente, za katere ne velja obveznost trgovanja iz člena 28, in druge finančne instrumente, za katere likvidni trg ne obstaja.
2. Pred odobritvijo opustitve v skladu z odstavkom 1 pristojni organi uradno obvestijo ESMA in druge pristojne organe o predvideni uporabi vsake posamezne opustitve ter predložijo obrazložitev glede njihovega delovanja. Namero o odobritvi opustitve je treba priglasiti najmanj štiri mesece pred načrtovanim začetkom veljavnosti opustitve. ESMA v dveh mesecih od prejema uradnega obvestila predloži zadevnemu pristojnemu organu mnenje, v katerem oceni združljivost opustitve z zahtevami iz odstavka 1, ki so opredeljene v regulativnih tehničnih standardih, sprejetih v skladu z odstavkom 5. Kadar zadevni pristojni organ odobri opustitev in se pristojni organ druge države članice s tem ne strinja, lahko zadevni pristojni organ o zadevi obvesti ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pooblastili, ki so mu bila dodeljena v skladu s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010. ESMA spremlja uporabo opustitev in Komisiji predloži letno poročilo o njihovi uporabi v praksi.
3. Pristojni organi lahko na lastno pobudo ali na zahtevo drugih pristojnih organov prekličejo opustitev, odobreno v skladu z odstavkom 1, če ugotovijo, da se opustitev uporablja na način, ki odstopa od izvirnega namena, ali če menijo, da se poskuša z opustitvijo izogniti zahtevam, določenim v tem členu.
Pristojni organi uradno in brez odlašanja obvestijo ESMA in druge pristojne organe o takšnem umiku, še preden ta začne veljati, ter navedejo vse razloge za svojo odločitev.
4. Kadar se likvidnost razreda obveznice, strukturiranega finančnega produkta, pravice do emisij ali izvedenega finančnega instrumenta zniža pod določen prag, lahko pristojni organ, odgovoren za nadzor enega ali več mest trgovanja, na katerih se trguje s tem razredom finančnega instrumenta, začasno opusti obveznosti iz člena 8. Ta prag se določi na podlagi objektivnih meril, značilnih za trg zadevnega finančnega instrumenta. Obvestilo o takšni začasni opustitvi se objavi na spletnem mestu zadevnega pristojnega organa.
Začasna opustitev velja najprej največ tri mesece od datuma objave na spletnem mestu zadevnega pristojnega organa. Če so razlogi za začasno opustitev še vedno veljavni, se lahko takšna opustitev podaljša, vendar največ za tri mesece hkrati. Če se začasna opustitev po treh mesecih ne podaljša, samodejno preneha veljati.
Zadevni pristojni organ na podlagi tega odstavka pred opustitvijo obveznosti iz člena 8 ali podaljšanjem njihove začasne opustitve o svoji nameri uradno obvesti ESMA in da pojasnilo. ESMA, čim je možno, pristojnemu organu predloži mnenje o tem, ali je po njegovem opustitev ali podaljšanje začasne opustitve v skladu s prvim in drugim pododstavkom utemeljeno.
5. ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki določajo:
(a)
parametre in metode za izračun praga likvidnosti iz odstavka 4 v zvezi se finančnim instrumentom. Parametri in metode, na podlagi katerih države članice izračunajo prag, se določijo tako, da prag, potem ko je dosežen, predstavlja bistveno zmanjšanje likvidnosti na vseh mestih trgovanja v Uniji za zadevni finančni instrument na podlagi meril, ki se uporabljajo v skladu s členom 2(1)(17);
(b)
razpon ponudbenih nakupnih in prodajnih cen ali ponudb ter globino trgovskih interesov pri teh cenah ali okvirne ponudbene nakupne in prodajne cene pred trgovanjem, ki so blizu ceni trgovskih interesov ter jih je treba objaviti za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu s členom 8(1) in (4), pri čemer se upošteva potreben izračun za različne vrste sistemov trgovanja, kot je navedeno v členu 8(2);
(c)
obseg velikih naročil ter vrsto in najmanjši obseg naročil, ki so v sistemu za upravljanje naročil do njihovega razkritja in pri katerih se lahko opusti razkritje pred trgovanjem iz odstavka 1, za vsak zadevni razred finančnega instrumenta;
(d)
obseg, specifičen za finančni instrument iz odstavka 1(b), ter opredelitev sistemov zahtevkov za ponudbe in glasovnega trgovanja, pri katerih se lahko opusti razkritje pred trgovanjem iz odstavka 1.
ESMA pri določanju obsega, specifičnega za finančni instrument, ki bi ponudnike likvidnosti izpostavljal nepotrebnemu tveganju in ki upošteva, ali so zadevni udeleženci na trgu mali ali veliki vlagatelji, v skladu z odstavkom 1(b) upošteva naslednja dejavnika:
(i)
ali bi se ponudniki likvidnosti pri takšnih obsegih lahko zavarovali pred tveganji;
(ii)
kadar trg finančnega instrumenta ali razreda finančnih instrumentov delno sestavljajo mali vlagatelji, povprečno vrednost poslov teh vlagateljev;
(e)
finančne instrumente ali razrede finančnih instrumentov, za katere likvidni trg ne obstaja, če se lahko opusti razkritje pred trgovanjem iz odstavka 1.
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 10
Zahteve po preglednosti po trgovanju za mesta trgovanja v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti
1. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, objavijo ceno, obseg in čas izvršenih poslov v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, objavljajo podrobnosti vseh teh poslov čim bolj sprotno, kolikor je to tehnično izvedljivo.
2. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, investicijskim podjetjem, ki so v skladu s členom 21 obvezana objavljati podrobnosti o svojih poslih za obveznice, strukturirane finančne produkte, pravice do emisij in izvedene finančne instrumente, ob razumnih poslovnih pogojih in na nediskriminatoren način zagotovijo dostop do sistemov, ki jih uporabljajo za objavljanje informacij iz odstavka 1.
Člen 11
Pooblastilo za odlog objave
1. Pristojni organi lahko upravljavce trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, pooblastijo, da predvidijo odlog objave podrobnosti o poslih na podlagi obsega ali vrste posla.
Zlasti lahko pristojni organi dovolijo odlog objave podrobnosti glede poslov, ki:
(a)
so veliki v primerjavi z običajnim tržnim obsegom za zadevno obveznico, strukturirani finančni produkt, pravice do emisij ali izvedeni finančni instrument, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, ali za zadevni razred obveznice, strukturiranega finančnega produkta, pravice do emisij ali izvedenega finančnega instrumenta, s katerimi se trguje na mestu trgovanja; ali
(b)
zadevajo obveznico, strukturirani finančni produkt, pravice do emisij ali izvedeni finančni instrument, s katerim se trguje na mestu trgovanja, ali tisti razred obveznice, strukturiranega finančnega produkta, pravic do emisij ali izvedenega finančnega instrumenta, s katerim se trguje na mestu trgovanja, za katerega likvidni trg ne obstaja;
(c)
presegajo obseg, značilen za to obveznico, strukturirani finančni produkt, pravic do emisij ali izvedeni finančni instrument, s katerim se trguje na mestu trgovanja, ali za to vrsto obveznice, strukturiranega finančnega produkta, pravic do emisij ali izvedenega finančnega instrumenta, s katerim se trguje na mestu trgovanja, ki bi ponudnike likvidnosti izpostavljal nepotrebnemu tveganju in ki upošteva, ali so zadevni udeleženci na trgu mali ali veliki vlagatelji.
Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, od pristojnega organa pridobijo predhodno odobritev predlagane ureditve za odlog objave v zvezi s trgovanjem ter to ureditev jasno razkrijejo udeležencem na trgu in javnosti. ESMA spremlja uporabo te ureditve za odlog objave v zvezi s trgovanjem in Komisiji predloži letno poročilo o njeni uporabi v praksi.
2. Kadar se likvidnost razreda obveznice, strukturiranega finančnega produkta, pravic do emisij ali izvedenega finančnega instrumenta zniža pod prag, določen v skladu z metodologijo iz člena 9(5)(a), lahko pristojni organ, odgovoren za nadzor enega ali več mest trgovanja, na katerih se trguje s tem razredom finančnega instrumenta, začasno opusti obveznosti iz člena 10. Ta prag se določi na podlagi objektivnih meril, značilnih za trg zadevnega finančnega instrumenta. Takšna začasna opustitev se objavi na spletnem mestu zadevnega pristojnega organa.
Začasna opustitev velja najprej največ tri mesece od datuma objave na spletnem mestu zadevnega pristojnega organa. Če so razlogi za začasno opustitev še vedno veljavni, se lahko takšna opustitev podaljša, vendar največ za tri mesece hkrati. Kadar se začasna opustitev po treh mesecih ne podaljša, samodejno preneha veljati.
Zadevni pristojni organ pred opustitvijo obveznosti iz člena 10 ali podaljšanjem njihove začasne opustitve o svoji nameri uradno obvesti ESMA in da pojasnilo. ESMA kar se da hitro pristojnemu organu predloži mnenje o tem, ali je po njegovem opustitev ali podaljšanje začasne opustitve v skladu s prvim in drugim pododstavkom utemeljeno.
3. Pristojni organi lahko v zvezi s pooblastilom za odloženo objavo:
(a)
v času trajanja odloga zahtevajo objavo omejenih podrobnosti o poslu ali objavo podrobnosti o več poslih v agregatni obliki ali kombinacijo obojega;
(b)
v času podaljšanega trajanja odloga dovolijo opustitev objave obsega posameznega posla;
(c)
v zvezi z nelastniškimi instrumenti, ki niso državni vrednostni papirji, v času podaljšanega trajanja odloga dovolijo objavo več poslov v agregatni obliki;
(d)
v zvezi z državnimi dolžniškimi instrumenti - za nedoločen čas dovolijo objavo več poslov v agregatni obliki.
Pri državnih dolžniških instrumentih se lahko točki (b) in (d) uporabita ločeno ali zaporedno, pri čemer se lahko obsegi objavijo v agregatni obliki, ko se podaljšano obdobje opustitve objave obsega izteče.
Pri vseh drugih finančnih instrumentih se po izteku obdobja odloga objavijo še ostale podrobnosti o poslu in vse podrobnosti o posameznih poslih.
4. ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih tako, da se omogoči objava informacij v skladu s členom 64 Direktive 2014/65/EU, podrobno navede:
(a)
podrobnosti o poslih, ki jih investicijska podjetja, vključno s sistematičnimi internalizatorji, ter upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, dajo na voljo javnosti za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu s členom 10(1), vključno z identifikatorji za različne vrste poslov, objavljenih v skladu s členom 10(1) in členom 21(1), pri čemer se razlikuje med identifikatorji, ki jih določajo dejavniki, povezani predvsem z vrednotenjem finančnih instrumentov, in identifikatorji, ki jih določajo drugi dejavniki;
(b)
časovne omejitve, ki bi bile v skladu z obveznostjo objave kar se da blizu realnemu času“ vključno s primeri trgovanja izven rednega časa trgovanja;
(c)
pogoje, pod katerimi se investicijska podjetja, vključno s sistematičnimi internalizatorji, ter upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, pooblastijo za dopustitev odloga objave podrobnosti o poslih za vsak zadevni razred finančnega instrumenta v skladu z odstavkom 1 tega člena in členom 21(4);
(d)
merila, ki se uporabijo pri določanju obsega ali vrste posla, za katerega je v skladu z odstavkom 3 dopuščeno, da se odloži njegova objava in da se objavijo omejene podrobnosti o njem ali da se objavijo podrobnosti o več poslih v agregatni obliki ali da se ne objavi njegovega obsega s posebnim oziroma na to, da se za določene finančne instrumente dovoli podaljšano obdobje trajanja odloga glede na njihovo likvidnost.
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
POGLAVJE 3
Obveznost glede zagotavljanja podatkov o trgovanju ob ločenih in razumnih poslovnih pogojih
Člen 12
Obveznost ločenega zagotavljanja podatkov pred trgovanjem in po njem
1. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, dajo informacije, objavljene v skladu s členi 3, 4 in 6 do 11, na voljo javnosti, tako da podatke o preglednosti pred trgovanjem in po njem zagotovijo ločeno.
2. ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, ki določajo zagotavljanje podatkov o preglednosti pred trgovanjem in po njem, vključno z ravnijo razdruževanja podatkov za objavo v skladu z odstavkom 1.
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 13
Obveznost zagotavljanja podatkov pred trgovanjem in po njem na razumni poslovni podlagi
1. Upravljavci trga in investicijska podjetja, ki upravljajo mesto trgovanja, dajo informacije, objavljene v skladu s členi 3, 4 in 6 do 11, na voljo javnosti ob razumnih poslovnih pogojih in zagotovijo nediskriminatoren dostop do njih. Te informacije so brezplačno na voljo 15 minut po objavi.
2. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 50, s katerimi pojasni razumne poslovne pogoje za objavo informacij v skladu z odstavkom 1.
NASLOV III
PREGLEDNOST ZA SISTEMATIČNE INTERNALIZATORJE IN INVESTICIJSKA PODJETJA, KI TRGUJEJO NA OTC
Člen 14
Obveznost sistematičnih internalizatorjev, da objavijo zavezujoče ponudbe v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti
1. Investicijska podjetja objavijo zavezujoče ponudbe v zvezi s tistimi delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, za katere so sistematični internalizatorji in za katere obstaja likvidni trg.
Kadar za finančne instrumente iz prvega pododstavka, likvidni trg ne obstaja, sistematični internalizatorji ponudbe svojim strankam razkrijejo na njihovo zahtevo.
2. Ta člen ter členi 15, 16 in 17 se uporabljajo za sistematične internalizatorje pri opravljanju poslov z obsegom do standardnega tržnega obsega. Kadar sistematični internalizatorji opravljajo posle z obsegom nad standardnim tržnim obsegom, se ta člen ter členi 15, 16 in 17 zanje ne uporabljajo.
3. Sistematični internalizatorji se lahko odločijo za obseg ali obsege, za katere bodo dajali ponudbe. Najmanjši dovoljeni obseg ponudbe je enak vsaj 10 % standardnega tržnega obsega delnice, potrdila o lastništvu, ETF, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta, s katerim se trguje na mestu trgovanja. Za posamezno delnico, potrdilo o lastništvu, ETF, certifikat ali drug podoben finančni instrument, s katerim se trguje na mestu trgovanja, mora vsaka ponudba zajemati zavezujočo nakupno ceno in prodajno ceno ali cene za obseg ali obsege do standardnega tržnega obsega za razred delnic, potrdil o lastništvu, ETF, certifikatov ali drugih podobnih finančnih instrumentov, kateremu finančni instrument pripada. Cena ali cene odražajo prevladujoče tržne pogoje za zadevno delnico, potrdilo o lastništvu, ETF, certifikat ali drug podoben finančni instrument.
4. Delnice, potrdila o lastništvu, ETF, certifikati in drugi podobni finančni instrumenti se razvrstijo v razrede glede na aritmetično povprečno vrednost naročil, izvršenih na trgu v zvezi z zadevnim finančnim instrumentom. Standardni tržni obseg za posamezen razred delnic, potrdil o lastništvu, ETF, certifikatov in drugih podobnih finančnih instrumentov je obseg, ki predstavlja aritmetično povprečno vrednost naročil, izvršenih na trgu v zvezi s finančnimi instrumenti v posameznem razredu.
5. Trg posamezne delnice, potrdila o lastništvu, ETF, certifikata ali drugega podobnega finančnega instrumenta zajema vsa naročila, izvršena v Uniji v zvezi z zadevnim finančnim instrumentom, razen naročil, ki so velika v primerjavi z običajnim tržnim obsegom.
6. Pristojni organ trga, ki je za posamezno delnico, potrdilo o lastništvu, ETF, certifikat ali drug podoben finančni instrument najpomembnejši trg kar zadeva likvidnost, kakor je opredeljeno v členu 26, najmanj enkrat letno na podlagi aritmetične povprečne vrednosti naročil, izvršenih na trgu v zvezi z zadevnim finančnim instrumentom, določi razred, ki mu zadevni finančni instrument pripada. Ta informacija se javno objavi za vse udeležence na trgu in posreduje ESMA, ki jo objavi na svojem spletnem mestu.
7. Za zagotovitev učinkovitega vrednotenja delnic, potrdil o lastništvu, ETF, certifikatov in drugih podobnih finančnih instrumentov ter povečanje možnosti, da investicijska podjetja svojim strankam zagotovijo najboljši posel, ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih natančneje določi način objave zavezujoče ponudbe za delnice, kot je navedena v odstavku 1, določitve, ali cene odražajo prevladujoče tržne pogoje iz odstavka 3, ter standardne velikosti trga iz odstavkov 2 in 4.
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 15
Izvrševanje naročil strank
1. Sistematični internalizatorji redno in stalno objavljajo svoje ponudbe v času običajnih ur trgovanja. Svoje ponudbe lahko kadar koli posodobijo. V izrednih tržnih okoliščinah jim je dovoljeno, da svoje ponudbe umaknejo.
Država članica zahteva, da podjetja, ki so opredeljena kot sistematični internalizatorji, uradno obvestijo pristojni organ. To obvestilo se posreduje ESMA. ESMA pripravi seznam vseh sistematičnih internalizatorjev v Uniji.
Ponudbe se objavijo na način, ki je lahko dostopen drugim udeležencem na trgu na razumni poslovni podlagi.
2. Sistematični internalizatorji ob upoštevanju člena 27 Direktive 2014/65/EU izvršujejo naročila, ki jih prejmejo od svojih strank v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati ali drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, za katere so sistematični internalizatorji, po cenah, ponujenih ob prejetju naročila.
Kljub temu lahko v utemeljenih primerih ta naročila izvršijo po ugodnejši ceni, če je ta cena v okviru javno objavljenega razpona blizu tržnim pogojem.
3. Sistematični internalizatorji lahko izvršijo naročila, ki jih prejmejo od svojih profesionalnih strank, po cenah, ki so drugačne od njihovih ponujenih cen, pri čemer jim ni treba izpolnjevati zahtev iz odstavka 2, pri poslih, pri katerih je izvršitev v več vrednostnih papirjih del enega posla, ali pri naročilih, za katera veljajo drugačni pogoji kot trenutna tržna cena.
4. Kadar sistematični internalizator, ki ponuja samo eno ponudbo ali katerega najvišja ponudba je nižja od standardne velikosti trga, od stranke prejme naročilo, ki je večje od velikosti njegove ponudbe, vendar manjše od standardne velikosti trga, se lahko odloči izvršiti del naročila, ki presega velikost ponudbe, če se naročilo izvede po ponujeni ceni, razen če je v skladu s pogoji iz odstavkov 2 in 3 dovoljeno drugače. Če sistematični internalizator ponuja za različne velikosti in prejme naročilo med temi velikostmi, ki se ga odloči izvršiti, naročilo izvrši po eni od ponujenih cen v skladu s členom 28 Direktive 2014/65/EU, razen če je drugače dovoljeno v skladu s pogoji iz odstavkov 2 in 3 tega člena.
5. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 50, pri čemer pojasni, kaj pomeni razumna komercialna podlaga za javno objavo ponudb, kot je določeno v odstavku 1.
Člen 16
Obveznosti pristojnih organov
Pristojni organi preverijo:
(a)
ali investicijska podjetja redno posodabljajo ponujene nakupne in prodajne cene, objavljene v skladu s členom 14, in vzdržujejo cene, ki odražajo prevladujoče tržne pogoje;
(b)
ali investicijska podjetja izpolnjujejo pogoje za izboljšanje cen iz člena 15(2).
Člen 17
Dostop do ponudb
1. Sistematičnim internalizatorjem je dovoljeno, da na podlagi svoje poslovne politike in na objektiven nediskriminatoren način izberejo stranke, katerim zagotovijo dostop do svojih ponudb. Za ta namen obstajajo jasni standardi, ki veljajo za dostop do njihovih ponudb. Sistematični internalizatorji lahko na podlagi poslovnih vidikov, kot so kreditna sposobnost stranke, tveganje pogodbene stranke in končna poravnava posla, zavrnejo vzpostavitev poslovnega odnosa s strankami ali ga prekinejo.
2. Da bi omejili tveganje izpostavljenosti več poslom v zvezi z isto stranko, je sistematičnim internalizatorjem dovoljeno na nediskriminatoren način omejiti število poslov v zvezi z isto stranko, za katere se zavežejo, da jih bodo opravili po objavljenih pogojih. Dovoljeno jim je, da na nediskriminatoren način in v skladu s členom 28 Direktive 2014/65/EU omejijo skupno število hkratnih poslov za različne stranke, če je to dovoljeno le, kadar število in/ali velikost naročil strank znatno presega normo.
3. Da bi zagotovila učinkovito vrednotenje delnic, potrdil o lastništvu, ETF, certifikatov in drugih podobnih finančnih instrumentov, investicijskim podjetjem pa zagotovila najboljše možnosti, da pridobijo najboljše posle za svoje stranke, Komisija v skladu s členom 50 sprejme delegirane akte, ki določajo:
(a)
merila za določitev, kdaj se ponudba objavlja redno in stalno ter je lahko dostopna, kot je navedeno v členu 15(1), in načine, na katere lahko investicijska podjetja izpolnijo obveznost objavljanja ponudb, kar zajema naslednje možnosti objave:
(i)
prek sistema katerega koli reguliranega trga, ki je zadevni instrument uvrstil v trgovanje;
(ii)
prek APA;
(iii)
prek lastnega sistema;
(b)
merila za določitev tistih poslov, pri katerih je izvršitev za več vrednostnih papirjev del enega posla, ali tistih naročil, za katera veljajo drugačni pogoji od trenutne tržne cene, kot je navedeno v členu 15(3);
(c)
merila za določitev, kaj se lahko šteje za izredne tržne pogoje, ki dovoljujejo umik ponudb, in pogoje za posodabljanje ponudb, kot je navedeno v členu 15(1);
(d)
merila za določitev, kdaj število in/ali obseg naročil strank znatno presega normo, kot je navedeno v odstavku 2.
(e)
merila za določitev, kdaj so cene v okviru javnega obsega blizu tržnim pogojem, kot je navedeno v členu 15(2).
Člen 18
Obveznost sistematičnih internalizatorjev, da objavijo zavezujoče ponudbe glede obveznic, strukturiranih finančnih produktov, pravic do emisij in izvedenih finančnih instrumentov
1. Investicijska podjetja objavijo zavezujoče ponudbe glede tistih obveznic, strukturiranih finančnih produktov, pravic do emisij in izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, za katere so sistematični internalizatorji in za katere obstaja likvidni trg, če sta izpolnjena naslednja pogoja:
(a)
k ponudbi jih pozove stranka sistematičnega internalizatorja;
(b)
se strinjajo z zagotovitvijo ponudbe.
2. V primeru obveznic, strukturiranih finančnih produktov, pravice do emisij in izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja in za katere ne obstaja likvidni trg, sistematični internalizatorji razkrijejo ponudbe svojim strankam na njihovo zahtevo, če se strinjajo z zagotovitvijo ponudbe. Ta zahteva se lahko opusti, če so izpolnjeni pogoji iz člena 9(1).
3. Sistematični internalizatorji lahko svoje ponudbe kadar koli posodobijo. V izrednih tržnih pogojih jim je dovoljeno, da svoje ponudbe umaknejo.
4. Država članica zahteva, da podjetja, ki so opredeljena kot sistematični internalizatorji, uradno obvestijo pristojni organ. To obvestilo se posreduje ESMA. ESMA pripravi seznam vseh sistematičnih internalizatorjev v Uniji.
5. Sistematični internalizatorji dajo zavezujoče ponudbe, objavljene v skladu z odstavkom 1, na voljo svojim drugim strankam. Kljub temu jim je dovoljeno, da na podlagi svoje poslovne politike in na objektiven nediskriminatoren način izberejo stranke, za katere zagotovijo dostop do svojih ponudb. Za ta namen imajo sistematični internalizatorji jasne standarde, ki urejajo dostop do njihovih ponudb. Sistematični internalizatorji lahko na podlagi poslovnih vidikov, kot so kreditna sposobnost stranke, tveganje pogodbene stranke in končna poravnava posla, zavrnejo vzpostavitev poslovnega odnosa s strankami ali ga prekinejo.
6. Sistematični internalizatorji se zavežejo, da bodo v skladu z objavljenimi pogoji opravili posle s katero koli drugo stranko, ki ji je v skladu z odstavkom 5 ponudba dana na voljo, če je ponudbeni obseg enak obsegu, ki je značilen za finančni instrument in določen v skladu s členom 9(5)(d), ali manjši od njega.
Za sistematične internalizatorje obveznost objave zavezujoče ponudbe v skladu z odstavkom 1 ne velja za finančne instrumente, ki so pod pragom likvidnosti, določenim v skladu s členom 9(4).
7. Sistematičnim internalizatorjem je dovoljeno na nediskriminatoren in pregleden način omejiti število poslov, za katere se zavežejo, da jih bodo opravili za stranke, v skladu s katero koli ponudbo.
8. Ponudbe, objavljene v skladu z odstavkom 1 in 5, ter ponudbe, katerih obseg je enak obsegu iz odstavka 6 ali manjši od njega, se objavijo na način, ki je lahko dostopen drugim udeležencem na trgu na razumni poslovni podlagi.
9. Ponujena cena ali cene so takšne, da zagotavljajo, da sistematični internalizator, kjer je ustrezno, izpolnjuje svoje obveznosti iz člena 27 Direktive 2014/65/EU, in odražajo prevladujoče tržne pogoje v zvezi s cenami, po katerih se sklepajo posli za iste ali podobne finančne instrumente na mestu trgovanja.
Kljub temu lahko v utemeljenih primerih naročila izvršijo po ugodnejši ceni, če je cena v okviru javno objavljenega razpona blizu tržnim pogojem.
10. Kadar sistematični internalizatorji opravljajo posle z obsegi, ki so višji od obsega, ki je značilen za finančni instrument in določen v skladu s členom 9(5)(d), se ta člen zanje ne uporablja.
Člen 19
Spremljanje, ki ga izvaja ESMA
1. Pristojni organi in ESMA spremljajo uporabo člena 18 v zvezi z obsegi, za katere se dajejo ponudbe na voljo strankam investicijskega podjetja in drugim udeležencem na trgu glede na drugo dejavnost trgovanja podjetja, in v zvezi s tem, v kolikšni meri ponudbe odražajo prevladujoče tržne pogoje v zvezi s posli za iste ali podobne finančne instrumente na mestu trgovanja. ESMA do 3. januarja 2019 predloži poročilo Komisiji o uporabi člena 18. V primeru pomembnih dejavnosti objavljanja ponudb in trgovanja, ki nekoliko presegajo prag iz člena 18(6) ali ne upoštevajo prevladujočih tržnih pogojev, ESMA predloži poročilo Komisiji pred navedenim datumom.
2. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 50, v katerih se določijo obsegi iz člena 18(6), pri katerih podjetje sklene posel s katerimi koli drugimi strankami, ki jim je ponudba dana na voljo. Obseg, značilen za finančni instrument, se določi v skladu z merili iz člena 9(5)(d).
3. Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 50, v katerih pojasni, kaj se pojmuje kot razumni poslovni pogoji za objavo ponudb v skladu s členom 18(8).
Člen 20
Razkritje po trgovanju s strani investicijskih podjetij, vključno s sistematičnimi internalizatorji, v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti
1. Investicijska podjetja, ki za svoj račun ali v imenu strank sklenejo posle z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, objavijo obseg in ceno teh poslov ter čas njihove sklenitve. Te informacije se objavijo prek APA.
2. Informacije, ki se objavijo v skladu z odstavkom 1 tega člena, in časovni okviri, v katerih so objavljene, so skladni z zahtevami, sprejetimi na podlagi člena 6, vključno z regulativnimi tehničnimi standardi, sprejetimi v skladu s členom 7(2)(a). Če ukrepi, sprejeti v skladu s členom 7, predvidevajo odlog objave za nekatere kategorije poslov z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, se ta možnost uporablja za te posle tudi, če se opravljajo zunaj mest trgovanja.
3. ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki določajo:
(a)
identifikatorje za različne vrste poslov, objavljenih na podlagi tega člena, pri čemer razlikujejo med identifikatorji, ki jih določajo dejavniki, povezani predvsem z vrednotenjem finančnih instrumentov, in identifikatorji, ki jih določajo drugi dejavniki;
(b)
izvajanje obveznosti iz odstavka 1 za posle, pri katerih se navedeni finančni instrumenti uporabljajo za zavarovalne, posojilne ali druge namene in pri čemer izmenjavo finančnih instrumentov določajo drugačni dejavniki kot trenutno tržno vrednotenje finančnega instrumenta;
(c)
stranko v poslu, ki mora v skladu z odstavkom 1 posel objaviti, če sta obe stranki investicijsko podjetje.
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 21
Razkritje po trgovanju s strani investicijskih podjetij, vključno s sistematičnimi internalizatorji, v zvezi z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti
1. Investicijska podjetja, ki za svoj račun ali v imenu strank sklenejo posle z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, objavijo obseg in ceno teh poslov ter čas njihove sklenitve. Te informacije se objavijo preko APA.
2. Vsak posamezen posel se objavi enkrat prek enega APA.
3. Informacije, ki se objavijo v skladu z odstavkom 1, in časovni okviri, v katerih so objavljene, so skladni z zahtevami, sprejetimi na podlagi člena 10, vključno z regulativnimi tehničnimi standardi, sprejetimi v skladu s členom 11(4)(a) in (b).
4. Pristojni organi lahko investicijska podjetja pooblastijo, da predvidijo odlog objave, ali lahko zahtevajo objavo omejenih podrobnosti o poslu ali objavo podrobnosti o več poslih v agregatni obliki ali kombinacijo obojega, in sicer v obdobju trajanja odloga, ali lahko dovolijo, da se obseg posameznih poslov ne objavi v podaljšanem obdobju trajanja odloga, v primeru nelastniških finančnih instrumentov, ki niso državni vrednostni papirji, pa lahko dovolijo objavo več poslov v agregatni obliki v podaljšanem obdobju trajanja odloga, ali v primeru državnih dolžniških instrumentov lahko dovolijo objavo več poslov v agregatni obliki za nedoločen čas, lahko pa tudi začasno opustijo obveznosti iz odstavka 1 pod enakimi pogoji, kot so določeni v členu 11.
Kadar ukrepi, sprejeti v skladu s členom 11, predvidevajo odlog objave in objavo omejenih podrobnosti ali podrobnosti v agregatni obliki ali kombinacijo obojega ali to, da se ne objavi obseg za nekatere kategorije poslov z obveznicami, strukturiranimi finančnimi produkti, pravicami do emisij in izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na mestu trgovanja, se ta možnost uporablja za te posle tudi, če se opravljajo zunaj mest trgovanja.
5. ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih tako, da se omogoči objava informacij v skladu s členom 64 Direktive 2014/65/EU, podrobno navede:
(a)
identifikatorje za različne vrste poslov, objavljenih v skladu s tem členom, pri čemer razlikujejo med identifikatorji, ki jih določajo dejavniki, povezani predvsem z vrednotenjem finančnih instrumentov, in identifikatorji, ki jih določajo drugi dejavniki;
(b)
izvajanje obveznosti iz odstavka 1 za posle, pri katerih se navedeni finančni instrumenti uporabljajo za zavarovalne, posojilne ali druge namene in pri čemer izmenjavo finančnih instrumentov določajo drugačni dejavniki kot trenutno tržno vrednotenje finančnega instrumenta;
(c)
stranko v poslu, ki mora v skladu z odstavkom 1 posel objaviti, če sta obe stranki investicijsko podjetje.
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 22
Zagotavljanje informacij za namene preglednosti in drugih izračunov
1. Za namene izračunov, s katerimi se določijo zahteve po preglednosti pred trgovanjem in po njem ter ureditve obveznosti trgovanja, predvidene v členih 3 do 11, 14 do 21 in v členu 32, ki se uporabljajo za finančne instrumente, in s katerimi se določi, ali je investicijsko podjetje sistematični internalizator, lahko pristojni organi zahtevajo informacije od:
(a)
mest trgovanja,
(b)
APA ter
(c)
CTP.
2. Mesta trgovanja, APA in CTP hranijo potrebne podatke za dovolj dolgo obdobje.
3. Pristojni organi ESMA posredujejo tiste informacije, ki jih ESMA potrebuje za pripravo poročil iz člena 5(4), (5) in (6).
4. ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi vsebino in pogostost zahtevkov za podatke ter formate in rok, v katerih se morajo mesta trgovanja, APA in CTP odzvati na takšne zahtevke v skladu z odstavkom 1, ter vrste podatkov, ki jih je treba hraniti, in minimalno obdobje, za katerega morajo mesta trgovanja, APA in CTP hraniti podatke, da se lahko odzovejo na takšne zahtevke v skladu z odstavkom 2.
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010 sprejme regulativne tehnične standarde iz tega odstavka.
Člen 23
Obveznost trgovanja za investicijska podjetja
1. Investicijsko podjetje zagotovi, da z delnicami, uvrščenimi v trgovanje na reguliranem trgu ali s katerimi se trguje na mestu trgovanja, trguje na reguliranem trgu, v MTF, prek sistematičnega internalizatorja ali na mestu trgovanja v tretji državi, ki je v skladu s členom 25(4)(a) Direktive 2014/65/EU ocenjeno kot enakovredno, kot je ustrezno, razen če so takšni posli
(a)
nesistematični, priložnostni, neredni in občasni ali
(b)
opravljeni med primernimi in/ali profesionalnimi nasprotnimi strankami in ne prispevajo k postopku oblikovanja cen.
2. Investicijsko podjetje, ki upravlja notranji sistem združevanja, ki izvršuje naročila strank v zvezi z delnicami, potrdili o lastništvu, ETF, certifikati in drugimi podobnimi finančnimi instrumenti na večstranski osnovi, mora zagotoviti, da ima dovoljenje kot MTF v skladu z Direktivo 2014/65/EU in izpolnjuje vse ustrezne določbe v zvezi s takšnim dovoljenjem.
3. ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi posebne značilnosti tistih poslov z delnicami, ki ne prispevajo k postopku oblikovanja cen iz odstavka 1, ob upoštevanju naslednjih primerov:
(a)
posli z ohranjajočo likvidnostjo ali
(b)
izmenjavo takšnih finančnih instrumentov določajo drugi dejavniki kot trenutno tržno vrednotenje finančnega instrumenta.
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
NASLOV IV
POROČANJE O POSLIH
Člen 24
Obveznost ohranjanja celovitosti trgov
Brez poseganja v dodelitev odgovornosti za izvajanje Uredbe (EU) št. 596/2014 pristojni organi, ki jih usklajuje ESMA v skladu s členom 31 Uredbe (EU) št. 1095/2010, spremljajo posle investicijskih podjetij za zagotovitev, da ravnajo pošteno, pravično in profesionalno ter na način, ki spodbuja celovitost trga.
Člen 25
Obveznost vodenja evidenc
1. Investicijska podjetja pet let dajejo pristojnemu organu na voljo zadevne podatke o vseh naročilih in vseh poslih s finančnimi instrumenti, ki so jih opravila za lastni račun ali v imenu stranke. V primeru poslov, opravljenih v imenu strank, evidence zajemajo vse informacije in podrobnosti glede istovetnosti strank ter informacije, zahtevane v skladu z Direktivo 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (27). ESMA lahko v skladu s postopkom in pod pogoji iz člena 35 Uredbe (EU) št. 1095/2010 zahteva dostop do teh informacij.
2. Upravljavec mesta trgovanja najmanj pet let daje pristojnemu organu na voljo zadevne podatke o vseh naročilih finančnih instrumentov, ki se oglašujejo prek njihovih sistemov. Evidence zajemajo zadevne podatke, ki predstavljajo značilnosti naročila, vključno s tistimi, ki povezujejo naročilo z izvršenim poslom, ki izhaja iz tega naročila in o katerem poroča o podrobnostih v skladu s členom 26(1) in (3). ESMA opravlja vlogo spodbujanja in usklajevanja v zvezi z dostopom pristojnih organov do informacij s strani v skladu s tem odstavkom.
3. ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi podrobnosti glede pomembnih podatkov o naročilu, ki jih je treba hraniti v skladu z odstavkom 2 tega člena in niso navedeni v členu 26.
Ti osnutki regulativnih tehničnih standardov vključujejo identifikacijsko kodo člana ali udeleženca, ki je posredoval naročilo, identifikacijsko kodo naročila, datum in čas posredovanja naročila ter njegove značilnosti, vključno z vrsto naročila, mejno ceno, kjer je to ustrezno, obdobjem veljavnosti, vsemi specifičnimi navodili glede naročila, podrobnostmi o vsakršni spremembi, preklicu in delni ali popolni izvršitvi naročila ter agenciji ali glavni funkciji.
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 26
Obveznost poročanja o poslih
1. Investicijska podjetja, ki izvršujejo posle s finančnimi instrumenti, pristojnemu organu izčrpno in točno poročajo o podrobnostih teh poslov čim prej in najpozneje do konca naslednjega delovnega dne.
Pristojni organi v skladu s členom 85 Direktive 2014/65/EU uvedejo potrebno ureditev za zagotovitev, da tudi pristojni organ najpomembnejšega trga, kar zadeva likvidnost takih finančnih instrumentov, prejme te informacije.
Pristojni organi ESMA na zahtevo zagotovijo vse informacije, posredovane v skladu s tem členom.
2. Obveznost iz odstavka 1 se uporablja za:
(a)
finančne instrumente, ki so uvrščeni v trgovanje ali se z njimi trguje na mestu trgovanja ali za katere je vložen zahtevek za sprejem v trgovanje;
(b)
finančne instrumente, katerih osnova je finančni instrument, s katerim se trguje na mestu trgovanja, ter
(c)
finančne instrumente, kadar je osnova indeks ali košarica, sestavljena iz finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na mestu trgovanja.
Obveznost velja za posle s finančnimi instrumenti iz točk od (a) do (c), ne glede na to, ali so takšni posli izvedeni na mestu trgovanja ali ne.
3. Poročila vsebujejo zlasti podrobnosti o imenih in številkah kupljenih ali prodanih finančnih instrumentov, količini, datumih in času izvršitve, cenah poslov, označbah za stranke, v imenu katerih je investicijsko podjetje izvedlo zadevni posel, označbah za osebe in računalniške algoritme v investicijskem podjetju, ki je odgovorno za investicijske odločitve in izvedbo posla, označbi za ustrezno opustitev, na podlagi katere je bil posel izveden, načinu identifikacije zadevnega investicijskega podjetja ter označbi za prodajo na kratko, kot je opredeljeno v členu 2(1)(b) Uredbe (EU) št. 236/2012, glede kakršnih koli delnic in državnih vrednostnih papirjev v okviru področja uporabe členov 12, 13 in 17 navedene uredbe. Pri poslih, ki niso izvedeni na mestu trgovanja, poročila vključujejo označbo za vrste poslov v skladu z ukrepi, ki jih je treba sprejeti na podlagi členov 20(3)(a) in 21(5)(a). Za izvedene finančne instrumente na blago se v poročilih navede, ali posel zmanjšuje tveganje na način, ki je objektivno merljiv, v skladu s členom 57 Direktive 2014/65/EU.
4. Investicijska podjetja, ki posredujejo naročila, pri posredovanju zadevnega naročila navedejo vse podrobnosti, določene v odstavkih 1 in 3. Namesto da bi investicijsko podjetje navedlo omenjene podrobnosti pri posredovanju naročil, se lahko odloči, da bo o posredovanem naročilu, če je izvršeno, poročalo kot o poslu v skladu z zahtevami iz odstavka 1. V tem primeru je v poročilu investicijskega podjetja o poslu navedeno, da se nanaša na posredovano naročilo.
5. Upravljavec mesta trgovanja poroča o podrobnostih poslov s finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na njegovi platformi in ki jih prek njegovih sistemov izvršuje podjetje, za katero se ta uredba ne uporablja, v skladu z odstavkoma 1 in 3.
6. Pri sporočanju označb, s katerimi se opredeli stranke v skladu z odstavkoma 3 in 4, investicijska podjetja uporabijo identifikator pravne osebe, namenjen za opredelitev strank, ki so pravne osebe.
ESMA do 3. januarja 2016 v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010 oblikuje smernice, s katerimi zagotovi skladnost uporabe identifikatorja pravne osebe v Uniji z mednarodnimi standardi, zlasti tistimi, ki jih je določil Odbor za finančno stabilnost.
7. Poročila predloži pristojnemu organu investicijsko podjetje samo, ARM, ki deluje v njegovem imenu, ali mesto trgovanja, prek sistema katerega je bil posel opravljen, v skladu z odstavki 1, 3 in 9.
Investicijska podjetja so odgovorna za popolnost in točnost poročil ter njihovo pravočasno predložitev pristojnim organom.
Z odstopanjem od te obveznosti za popolnost, točnost in pravočasno predložitev poročil investicijsko podjetje ni odgovorno, če podrobnosti o poslih posreduje prek ARM, ki deluje v njegovem imenu, ali mesta trgovanja. V teh primerih in v skladu s členom 66(4) Direktive 2014/65/EU sta za napake odgovorna ARM ali mesto trgovanja.
Investicijska podjetja morajo vseeno sprejeti potrebne ukrepe, da preverijo popolnost, točnost in pravočasnost poročil o poslih, predloženih v njihovem imenu.
Matična država članica zahteva, da ima mesto trgovanja, kadar poroča v imenu investicijskega podjetja, vzpostavljene dobre varnostne mehanizme, zasnovane za zagotovitev varnosti in preverjanja pristnosti sredstev za prenos informacij, zmanjšanje tveganja za poškodbo podatkov in nepooblaščen dostop ter preprečevanje uhajanja informacij, tako da so podatki ves čas tajni. Matična država članica zahteva, da ima mesto trgovanja zadostne vire in varnostne zmogljivosti, da lahko ves čas ponuja in vzdržuje svoje storitve.
Pristojni organ lahko odobri sistem združevanja ponudbe in povpraševanja ali sistem poročanja - vključno z repozitoriji sklenjenih poslov, ki so registrirani ali priznani v skladu z naslovom VI Uredbe (EU) št. 648/2012 - kot ARM za posredovanje poročil o poslih pristojnemu organu v skladu z odstavki 1, 3 in 9.
Kadar se o poslih poroča repozitoriju sklenjenih poslov v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 648/2012, ki je ARM, ter kadar ta poročila zajemajo podrobnosti, zahtevane v skladu z odstavki 1, 3 in 9, in jih repozitorij sklenjenih poslov posreduje pristojnemu organu v roku iz odstavka 1, se šteje, da je bila obveznost investicijskega podjetja iz odstavka 1 izpolnjena.
ARM, investicijsko podjetje ali mesto trgovanja, ki poroča o poslu, popravi napake ali izpustitve in popravljeno poročilo predloži pristojnemu organu.
8. Če so v skladu s členom 35(8) Direktive 2014/65/EU poročila iz tega člena posredovana pristojnemu organu države članice gostiteljice, ta posreduje te informacije pristojnim organom matične države članice investicijskega podjetja, razen če se pristojni organi matične države članice odločijo, da teh informacij ne želijo prejeti.
9. ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za določitev:
(a)
standardov podatkov in oblike informacij, ki jih je treba sporočiti v skladu z odstavkoma 1 in 3, vključno z metodami in sistemi za poročanje o finančnih poslih ter obliko in vsebino teh poročil;
(b)
meril za opredelitev pomembnega trga v skladu z odstavkom 1;
(c)
referenčnih številk kupljenih ali prodanih finančnih instrumentov, količin, datumov in časa izvršitve, cen poslov, informacij in podrobnosti o identiteti stranke, označb za stranke, v imenu katerih je investicijsko podjetje izvršilo zadevni posel, označb za osebe in računalniške algoritme v investicijskem podjetju, ki so odgovorni za investicijske odločitve in izvrševanje poslov, označbe za ustrezno opustitev, na podlagi katere je bil posel izveden, načinov identifikacije zadevnih investicijskih podjetij, načina, na katerega je bil posel izveden, ter polj s podatki, ki so potrebna za obdelavo in analizo poročil o poslih v skladu z odstavkom 3; ter
(d)
označbe za prodajo na kratko delnic in državnih vrednostnih papirjev iz odstavka 3;
(e)
ustreznih kategorij finančnih instrumentov, o katerih je treba poročati v skladu z odstavkom 2;
(f)
pogojev, na podlagi katerih države članice v skladu z odstavkom 6 razvijajo, dodeljujejo in vzdržujejo identifikatorje pravnih oseb, in pogojev, pod katerimi te identifikatorje pravnih oseb uporabljajo investicijska podjetja, da bi zagotovila označbe za določitev strank v skladu z odstavki 3, 4 in 5 v poročilih o poslih v skladu z odstavkom 1.
(g)
uporabe obveznosti poročanja o poslih za podružnice investicijskih podjetij;
(h)
kaj je posel in izvršitev posla za namene tega člena,
(i)
kdaj šteje, da je investicijsko podjetje posredovalo naročilo za namene odstavka 4.
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
10. ESMA do 3. januarja 2019 Komisiji predloži poročilo o delovanju tega člena, vključno z njegovo interakcijo s povezanimi obveznostmi o poročanju iz Uredbe (EU) št. 648/2012, in ali vsebina in oblika poročil o poslih, ki jih prejemajo in si jih izmenjujejo pristojni organi, v celoti omogočata spremljanje poslov investicijskih podjetij v skladu s členom 24 te uredbe. Komisija lahko sprejme ukrepe za predložitev kakršnih koli sprememb, vključno z zagotavljanjem, da se podatki o poslih posredujejo samo v enoten sistem, ki ga določi ESMA, namesto pristojnim organom. Komisija posreduje poročilo ESMA Evropskemu parlamentu in Svetu.
Člen 27
Obveznost predložitve referenčnih podatkov o finančnih instrumentih
1. V zvezi s finančnimi instrumenti, sprejetimi v trgovanje na reguliranih trgih ali s katerimi se trguje v MTF ali OTF, mesta trgovanja pristojnim organom zagotavljajo referenčne podatke za identifikacijo za namen poročanja o poslih v skladu s členom 26.
Za druge finančne instrumente, ki jih ureja člen 26(2) in s katerimi se trguje prek sistematičnega internalizatorja, slednji svojemu pristojnemu organu zagotovi referenčne podatke za te finančne instrumente.
Referenčni podatki za identifikacijo so pripravljeni za predložitev pristojnemu organu v elektronski in standardizirani obliki še pred začetkom trgovanja s finančnim instrumentom, na katerega se nanašajo. Referenčni podatki o finančnem instrumentu se posodobijo po vsaki spremembi podatkov v zvezi s finančnim instrumentom. Ta obvestila morajo pristojni organi nemudoma posredovati ESMA, ki jih nato takoj objavi na svojem spletnem mestu. ESMA pristojnim organom omogoči dostop do teh referenčnih podatkov.
2. Da se pristojnim organom omogoči, da v skladu s členom 26 spremljajo posle investicijskih podjetij, da bi ta ravnala pošteno, pravično in profesionalno ter na način, ki spodbuja celovitost trga, vzpostavijo ESMA in pristojni organi potrebne ureditve za zagotovitev, da:
(a)
ESMA in pristojni organi dejansko prejmejo referenčne podatke o finančnih instrumentih v skladu z odstavkom 1;
(b)
kakovost prejetih podatkov ustreza namenu poročanja o poslih v skladu s členom 26;
(c)
se referenčni podatki o finančnih instrumentih, prejeti v skladu z odstavkom 1, dejansko izmenjujejo med ustreznimi pristojnimi organi.
3. ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za določitev:
(a)
standardov podatkov in oblik referenčnih podatkov o finančnih instrumentih v skladu z odstavkom 1, vključno z metodami in ureditvami za predložitev podatkov in njihovih morebitnih posodobitev pristojnim organom ter njihovo posredovanje ESMA v skladu z odstavkom 1 ter obliko in vsebino takih podatkov;
(b)
tehničnih ukrepov, ki so potrebni v povezavi z ureditvami, ki jih vzpostavijo ESMA in pristojni organi v skladu z odstavkom 2.
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
NASLOV V
IZVEDENI FINANČNI INSTRUMENTI
Člen 28
Obveznost trgovanja na reguliranih trgih, v MTF ali OTF
1. Finančne nasprotne stranke, kakor so opredeljene v členu 2(8) Uredbe (EU) št. 648/2012, in nefinančne nasprotne stranke, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 10(1)(b) navedene uredbe, sklepajo posle, ki niso notranji posli v skupini, kakor so opredeljeni v členu 3 navedene uredbe, niti poslov v skladu s prehodnimi določbami iz člena 89 navedene uredbe, z drugimi finančnimi nasprotnimi strankami ali drugimi nefinančnimi nasprotnimi strankami, ki izpolnjujejo pogoje iz člena 10(1)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012, v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti iz razreda izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja v skladu s postopkom iz člena 32 in ki so navedeni v registru iz člena 34, le:
(a)
na reguliranih trgih;
(b)
v MTF;
(c)
v OTF ali
(d)
na mestih trgovanja tretjih držav, če Komisija sprejme sklep v skladu z odstavkom 4 in zadevna tretja država poskrbi za učinkovit enakovreden sistem priznavanja mest trgovanja, ki imajo v skladu z Direktivo 2014/65/EU dovoljenje za sprejem izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja v zadevni tretji državi, v trgovanje ali za trgovanje z njimi na neizključni podlagi.
2. Obveznost trgovanja velja tudi za nasprotne stranke iz odstavka 1, ki sklepajo posle z izvedenimi finančnimi instrumenti iz razreda izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja s finančnimi institucijami tretjih držav ali drugimi subjekti tretjih držav, za katere bi veljala obveznost kliringa, če bi imeli sedež v Uniji. Obveznost trgovanja velja tudi za subjekte tretjih držav, za katere bi veljala obveznost kliringa, če bi imeli sedež v Uniji, kadar sklepajo posle z izvedenimi finančnimi instrumenti iz razreda izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja, če ima pogodba neposreden, bistven in predvidljiv učinek v Uniji ali kadar je takšna obveznost nujna ali primerna, da se prepreči izogibanje kateri koli določbi te uredbe.
ESMA redno spremlja posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere ne velja obveznost trgovanja iz odstavka 1, da bi opredelil primere, v katerih lahko določen razred pogodb povzroči sistemsko tveganje, in da bi preprečil regulativno arbitražo med posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere velja obveznost trgovanja, in posli, za katere ta obveznost ne velja.
3. Izvedeni finančni instrumenti, za katere velja obveznost trgovanja v skladu z odstavkom 1, so lahko uvrščeni v trgovanje na reguliranem trgu ali se lahko z njimi trguje na katerem koli mestu trgovanja iz odstavka 1 na neizključni in nediskriminatorni podlagi.
4. Komisija lahko v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(2) sprejme sklepe, ki potrjujejo, da pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da mesto trgovanja, ki ima dovoljenje v tej tretji državi, izpolnjuje pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam za mesta trgovanja iz točk (a), (b) ali (c) odstavka 1 tega člena, ki izhajajo iz te uredbe, Direktive 2014/65/EU in Uredbe (EU) št. 596/2014, ter da so te zahteve v zadevni tretji državi predmet učinkovitega nadzora in uveljavljanja.
Izključni namen teh sklepov je potrditev dopustnosti delovanja v funkciji mesta trgovanja za izvedene finančne instrumente, za katere velja obveznost trgovanja.
Za pravni in nadzorni okvir tretje države se šteje, da ima enakovreden učinek, če izpolnjuje vse naslednje pogoje:
(a)
mesta trgovanja v tej tretji državi imajo dovoljenje ter so predmet stalnega in učinkovitega nadzora in uveljavljanja;
(b)
mesta trgovanja imajo jasna in pregledna pravila glede sprejema finančnih instrumentov v trgovanje, tako da se lahko s temi finančnimi instrumenti trguje na pošten, pravilen in učinkovit način ter da so prosto prenosljivi;
(c)
od izdajateljev finančnih instrumentov se redno in stalno zahtevajo informacije, s čimer se zagotavlja visoka raven zaščite vlagateljev;
(d)
zagotavlja preglednost in celovitost trga s pravili za preprečevanje tržnih zlorab v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije;
Sklep Komisije iz tega odstavka se lahko omeji na eno ali več kategorij mest trgovanja. V tem primeru je mesto trgovanja v tretji državi vključeno v odstavek 1(d) le, če spada v kategorijo, zajeto v sklep Komisije.
5. Da bi bila zagotovljena dosledna uporaba tega člena, ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, ki določajo, katere vrste pogodb iz odstavka 2 imajo neposreden, bistven in predvidljiv učinek v Uniji, ter v katerih primerih je obveznost trgovanja nujna ali primerna, da se prepreči izogibanje kateri koli določbi te uredbe.
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Regulativni tehnični standardi iz tega odstavka so po možnosti, in če je to ustrezno, enaki tistim, sprejetim v skladu s členom 4(4) Uredbe (EU) št. 648/2012.
Člen 29
Obveznost kliringa za izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na reguliranih trgih, in časovni okvir sprejetja za kliring
1. Upravljavec reguliranega trga zagotovi, da CNS opravi kliring vseh poslov z izvedenimi finančnimi instrumenti, sklenjenih na zadevnem reguliranem trgu.
2. CNS, mesta trgovanja in investicijska podjetja, ki delujejo kot klirinški člani v skladu s členom 2(14) Uredbe (EU) št. 648/2012, imajo vzpostavljene učinkovite sisteme, postopke in ureditve v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti s kliringom, da se zagotovi, da se posli z izvedenimi finančnimi instrumenti s kliringom predložijo in sprejmejo za kliring, kakor hitro je to tehnološko mogoče z uporabo avtomatiziranih sistemov.
„Izvedeni finančni instrumenti s kliringom“ v tem odstavku pomeni:
(a)
vse izvedene instrumente, za katere je treba opraviti kliring na podlagi obveznosti kliringa iz odstavka 1 tega člena ali na podlagi obveznosti kliringa v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 648/2012;
(b)
vse izvedene instrumente, za katere so se ustrezne strani kako drugače dogovorile, da je treba opraviti kliring.
3. ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, da ob upoštevanju potrebe po ustreznem obvladovanju operativnega ali drugega tveganja določi minimalne zahteve za sisteme, postopke in ureditve, vključno s časovnimi okviri sprejetja iz tega člena.
ESMA ima stalno pooblastilo, da razvije dodatne regulativne tehnične standarde za posodobitev tistih, ki so v veljavi, če smatra, da je to potrebno glede na razvoj industrijskih standardov.
ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega in drugega pododstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 30
Posredne ureditve kliringa
1. V zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, so dovoljene posredne ureditve kliringa, če ne zvišujejo tveganja nasprotne stranke in če zagotavljajo, da so sredstva in pozicije nasprotne stranke deležni zaščite, ki je po učinku enakovredna tisti iz členov 39 in 48 Uredbe (EU) št. 648/2012.
2. ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, da opredeli vrste posrednih ureditev klirinških storitev - kjer so te vzpostavljene -, ki izpolnjujejo pogoje iz odstavka 1, pri čemer se zagotovi skladnost z določbami za izvedene finančne instrumente OTC iz poglavja II Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 149/2013 (28).
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi od 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 31
Stiskanje portfelja
1. Pri zagotavljanju stiskanja portfelja za investicijska podjetja in udeležence na trgu ne veljajo obveznost najboljše izvedbe iz člena 27 Direktive 2014/65/EU, obveznosti v zvezi s preglednostjo iz členov 8, 10, 18 in 21 te uredbe in obveznost iz člena 1(6) Direktive 2014/65/EU. Člen 28 te uredbe ne velja v primeru prenehanja ali zamenjave izvedenih finančnih instrumentov, ki sestavljajo portfelj, ki je predmet stiskanja.
2. Investicijska podjetja in udeleženci na trgu, ki zagotavljajo stiskanje portfelja, prek APA objavijo obseg poslov na podlagi stiskanj portfelja in čas, v katerem so bili izvršeni, v okviru rokov iz člena 10.
3. Investicijska podjetja in udeleženci na trgu, ki zagotavljajo stiskanje portfelja, vodijo popolne in točne evidence vseh stiskanj portfelja, ki jih organizirajo ali pri katerih sodelujejo. Te evidence se na zahtevo nemudoma predložijo zadevnemu pristojnemu organu ali ESMA.
4. Komisija lahko z delegiranimi akti v skladu s členom 50 sprejme ukrepe, ki določajo:
(a)
elemente stiskanja portfelja,
(b)
informacije, ki se objavijo v skladu z odstavkom 2,
in sicer tako, da v največji možni meri uporabi morebitne obstoječe zahteve v zvezi z vodenjem evidenc, poročanjem ali objavljanjem.
Člen 32
Postopek v zvezi z obveznostjo trgovanja
1. ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov za določitev:
(a)
s katerim razredom izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost kliringa v skladu s členom 5(2) in (4) Uredbe (EU) št. 648/2012, ali ustrezno podskupino tega razreda se trguje na mestih iz člena 28(1) te uredbe;
(b)
datum ali datumi, ko začne veljati obveznost trgovanja, vključno z vsakršnim postopnim uvajanjem in kategorijami nasprotnih strank, za katere velja ta obveznost, če so bili to postopno uvajanje in kategorije nasprotnih strank določeni v regulativnih tehničnih standardih v skladu s členom 5(2)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012.
Ko Komisija sprejme regulativne tehnične standarde v skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, ESMA v šestih mesecih po njihovem sprejetju Komisiji predloži osnutek teh regulativnih tehničnih standardov.
Preden ESMA osnutek izvedbenih tehničnih standardov predloži Komisiji za sprejetje, mora izvesti javno posvetovanje, pri čemer se lahko po potrebi posvetuje s pristojnimi organi tretjih držav.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
2. Pogoja za začetek veljavnosti obveznosti trgovanja:
(a)
razred izvedenih finančnih instrumentov v skladu z odstavkom 1(a)ali ustrezna podskupina tega razreda mora biti uvrščena v trgovanje ali se mora z njo trgovati na vsaj enem mestu trgovanja iz člena 28(1) in
(b)
za razred izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezno podskupino tega razreda mora obstajati zadosten nakupni ali prodajni interes tretjih oseb, da je mogoče šteti, da je ta razred izvedenih finančnih instrumentov dovolj likviden, da se z njim trguje le na mestih iz člena 28(1).
3. Pri pripravi osnutkov regulativnih tehničnih standardov iz odstavka 1 ESMA pri ugotavljanju, ali je razred izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezna podskupina tega razreda dovolj likvidna, upošteva naslednja merila:
(a)
povprečno pogostost in obseg poslov v različnih tržnih pogojih, ob upoštevanju narave in življenjskega cikla produktov v razredu izvedenih finančnih instrumentov;
(b)
število in vrsto dejavnih udeležencev na trgu, vključno z razmerjem med udeleženci na trgu in produkti/pogodbami, s katerimi se trguje na določenem trgu s proizvodi;
(c)
povprečno velikost razmikov.
ESMA pri pripravi tega osnutka regulativnih tehničnih standardov upošteva pričakovani učinek, ki bi ga ta obveznost glede trgovanja lahko imela na likvidnost razreda izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezne podskupine tega razreda in poslovne dejavnosti končnih uporabnikov, ki niso finančni subjekti.
ESMA določi, ali je razred izvedenih finančnih instrumentov ali ustrezna podskupina tega razreda dovolj likvidna le pri poslih pod določenim obsegom.
4. ESMA na lastno pobudo v skladu z merili iz odstavka 2 in po javnem posvetovanju določi razrede izvedenih finančnih instrumentov ali posameznih pogodb na izvedene finančne instrumente, za katere mora veljati obveznost trgovanja na mestih iz člena 28(1), vendar zanje nobena CNS še ni dobila dovoljenja v skladu s členom 14 ali 15 Uredbe (EU) št. 648/2012 ali niso bili uvrščeni v trgovanje oziroma se z njimi ne trguje na mestu iz člena 28(1), ter o tem uradno obvesti Komisijo.
Komisija lahko po prejetju obvestila ESMA iz prvega pododstavka objavi razpis za pripravo predlogov za trgovanje z zadevnimi izvedenimi finančnimi instrumenti na mestih iz člena 28(1).
5. ESMA v skladu z odstavkom 1 predloži Komisiji osnutke regulativnih tehničnih standardov, da spremeni, začasno prekliče ali razveljavi obstoječe regulativne tehnične standarde, kadar se merila iz odstavka 2 bistveno spremenijo. Pred tem se lahko ESMA po potrebi posvetuje s pristojnimi organi tretjih držav.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz tega odstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
6. ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih so opredeljena merila iz odstavka 2(b).
ESMA predloži Komisiji osnutke teh regulativnih tehničnih standardov do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 33
Mehanizem za preprečevanje podvajanja in nasprotujočih si pravil
1. Komisija s pomočjo ESMA spremlja uporabo načel iz členov 28 in 29 na mednarodni ravni, predvsem kar zadeva morebitne podvajajoče ali nasprotujoče si zahteve za udeležence na trgu, in priporoči možne ukrepe ter o tem vsaj enkrat letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.
2. Komisija lahko sprejme izvedbene akte, v katerih določi, da so pravne, nadzorne in izvršilne ureditve zadevne tretje države:
(a)
enakovredne zahtevam, določenim v členih 28 in 29;
(b)
zagotavljajo varstvo poslovne skrivnosti, ki je enakovredna poslovni skrivnosti iz te uredbe;
(c)
se uporabljajo in izvršujejo učinkovito in enakopravno ter brez izkrivljanja konkurence, tako da zagotavljajo učinkovit nadzor in izvrševanje v tej tretji državi.
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 51.
3. V skladu z izvedbenim aktom o enakovrednosti iz odstavka 2 se šteje, da nasprotne stranke, ki sklepajo posle po tej uredbi, izpolnjujejo obveznost iz členov 28 in 29, če ima vsaj ena nasprotna stranka sedež v tej tretji državi ter nasprotne stranke upoštevajo pravno, nadzorno in izvršilno ureditev zadevne tretje države.
4. Komisija v sodelovanju z ESMA spremlja, ali tretje države, za katere je bil sprejet izvedbeni akt o enakovrednosti, učinkovito izpolnjujejo zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz členov 28 in 29, ter o tem redno, vsaj enkrat letno, poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.
Če poročilo razkriva, da organi tretje države zelo neustrezno ali neskladno uporabljajo enakovredne zahteve, lahko Komisija v 30 koledarskih dneh od predstavitve poročila prekliče priznanje enakovrednosti pravnega okvira zadevne tretje države. Če se izvedbeni akt o enakovrednosti razveljavi, za posle nasprotnih strank samodejno spet začnejo veljati vse zahteve iz členov 28 in 29 te uredbe.
Člen 34
Register izvedenih finančnih instrumentov, za katere velja obveznost trgovanja
ESMA na svoji spletni strani objavi in posodablja register, v katerem so izčrpno in nedvoumno določeni izvedeni finančni instrumenti, za katere velja obveznost trgovanja na mestih iz člena 28(1), mesta, na katerih so ti instrumenti uvrščeni v trgovanje ali se z njimi trguje, in datumi začetka veljavnosti obveznosti.
NASLOV VI
NEDISKRIMINATORNI DOSTOP DO KLIRINGA ZA FINANČNE INSTRUMENTE
Člen 35
Nediskriminatorni dostop do CNS
1. Brez poseganja v člen 7 Uredbe (EU) št. 648/2012 CNS nediskriminatorno in pregledno sprejme kliring finančnih instrumentov, tudi kar zadeva zahteve glede zavarovanja s premoženjem in pristojbine, povezane z dostopom, ne glede na mesto trgovanja, kjer se posel opravi. To bi moralo zlasti zagotoviti, da ima mesto trgovanja pravico do nediskriminatorne obravnave v smislu obravnave pogodb, s katerimi se trguje na tem mestu trgovanja, kar zadeva:
(a)
zahteve glede zavarovanja s premoženjem in netiranja gospodarsko enakovrednih pogodb, če vključitev teh pogodb v postopke izravnave in druge postopke netiranja CNS, ki temeljijo na veljavni zakonodaji o insolventnosti, ne bi ogrozila tekočega in pravilnega delovanja, veljavnosti ali izvršljivosti teh postopkov, ter
(b)
navzkrižno kritje s povezanimi pogodbami, ki jih obračuna ista CNS na podlagi modela tveganja, ki je skladen s členom 41 Uredbe (EU) št. 648/2012.
CNS lahko zahteva, da mesto trgovanja izpolnjuje operativne in tehnične zahteve, ki jih določi CNS, vključno z zahtevami glede obvladovanja tveganj. Obveznost iz tega odstavka ne velja za pogodbe na izvedene finančne instrumente, za katere že veljajo obveznosti dostopa v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 648/2012.
Ta člen za CNS ni zavezujoč, če je tesno povezana z mestom trgovanja, ki je poslalo obvestilo v skladu s členom 36(5).
2. Prošnja mesta trgovanja za dostop do CNS se uradno predloži CNS in pristojnemu organu mesta trgovanja. V prošnji so navedene vrste finančnih instrumentov, za katere je bil zaprošen dostop.
3. CNS mestu trgovanja v primeru prenosljivih vrednostnih papirjev in instrumentov denarnega trga v treh mesecih, v primeru izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, pa v šestih mesecih pošlje pisni odgovor o odobritvi dostopa, če je zadevni pristojni organ odobril dostop v skladu z odstavkom 4, ali zavrnitvi dostopa. CNS lahko zahtevo po dostopu zavrne le, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 6(a). Če CNS dostop zavrne, mora v svojem odgovoru navesti vse razloge in pristojni organ pisno obvestiti o svoji odločitvi. Če ima mesto trgovanja sedež v drugi državi članici kot CNS, slednja takšno obvestilo in utemeljitev pošlje tudi pristojnemu organu mesta trgovanja. CNS omogoči dostop v treh mesecih od zagotovitve pozitivnega odgovora na zahtevo po dostopu.
4. Pristojni organ CNS ali mesta trgovanja odobri mestu trgovanju dostop do CNS le, če:
(a)
za takšen dostop ne bi bil potreben dogovor o interoperabilnosti v primeru izvedenih finančnih instrumentov, ki niso izvedeni finančni instrumenti OTC v skladu s členom 2(7) Uredbe (EU) št. 648/2012, ali
(b)
takšen dostop ne bi ogrožal nemotenega in pravilnega delovanja trgov, zlasti zaradi drobitve likvidnosti, ali ne bi negativno vplival na sistemsko tveganje.
Nič v točki (a) prvega pododstavka ne preprečuje odobritve dostopa, če je za prošnjo iz odstavka 2 potrebna interoperabilnost ter so mesto trgovanja in vse CNS, ki so pogodbenice predlaganega dogovora o interoperabilnosti, soglašale z dogovorom, tveganje, ki mu je izpostavljen prvi upravljavec poravnalnega sistema in izhaja iz pozicij znotraj CNS, pa je zavarovano s premoženjem pri tretji osebi.
Kadar je potreba po dogovoru o interoperabilnosti razlog ali del razloga za zavrnitev prošnje, bo mesto trgovanja svetovalo CNS ter obvestilo ESMA, katere druge CNS imajo dostop do mesta trgovanja, ESMA pa bo objavil to informacijo, tako da se lahko investicijska podjetja odločijo, da bodo uveljavljala svoje pravice v skladu s členom 37 Direktive 2014/65/EU glede teh CNS, s čimer bo omogočena alternativna ureditev dostopa.
Če pristojni organ zavrne dostop, izda svojo odločitev v dveh mesecih po prejetju prošnje iz odstavka 2 ter drug pristojni organ, CNS in mesto trgovanja obvesti o vseh razlogih, vključno z dokazi, na katerih temelji njegova odločitev.
5. Kar zadeva prenosljive vrednostne papirje in instrumente denarnega trga, lahko CNS, ki je bila na novo ustanovljena in je pridobila dovoljenje za CNS, kot je opredeljena v členu 2(1) Uredbe (EU) št. 648/2012, in dovoljenje za opravljanje kliringa v skladu s členom 17 Uredbe (EU) št. 648/2012, ali je bila priznana v skladu s členom 25 Uredbe (EU) 648/2012 ali ima 2. julija 2014 dovoljenje na podlagi že obstoječe nacionalne ureditve o izdajanju dovoljenj za obdobje največ treh let, pred 3. januarjem 2017 svoj pristojni organ zaprosi za dovoljenje za uporabo prehodne ureditve. Pristojni organ lahko odloči, da se kar zadeva prenosljive vrednostne papirje in instrumente denarnega trga, ta člen v prehodnem obdobju do 3. julija 2019 ne uporablja za CNS.
Kadar se odobri takšno prehodno obdobje, CNS v zvezi s prenosljivimi vrednostnimi papirji in instrumenti denarnega trga v zadevnem obdobju prehodne ureditve nima pravice do dostopa na podlagi člena 36 ali tega člena. Pristojni organ o odobritvi prehodnega obdobja obvesti člane kolegija pristojnih organov CNS in ESMA. ESMA objavi seznam vseh prejetih obvestil.
Kadar je CNS, ki ji je bila odobrena uporaba prehodne ureditve v skladu s tem odstavkom, tesno povezana z enim ali več mesti trgovanja, ta mesta trgovanja v zvezi s prenosljivimi vrednostnimi papirji in instrumenti denarnega trga v obdobju prehodne ureditve nimajo pravice do dostopa na podlagi člena 36 ali tega člena.
CNS, ki dobi dovoljenje v triletnem obdobju pred začetkom veljavnosti, vendar je nastala z združitvijo ali pridobitvijo, ki vključuje vsaj eno CNS, ki je dobila dovoljenje pred zadevnim obdobjem, ne sme zaprositi za uporabo prehodne ureditve v skladu s tem členom.
6. ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi:
(a)
posebne pogoje, pod katerimi lahko CNS zavrne prošnjo za dostop, vključno s pričakovanim obsegom poslov, številom in vrsto uporabnikov, ureditvijo za obvladovanje operativnega tveganja ali zapletenosti ali drugimi dejavniki, ki povzročajo znatno nepotrebno tveganje;
(b)
pogoje, pod katerimi mora CNS dovoliti dostop, vključno s tajnostjo zagotovljenih informacij o finančnih instrumentih v fazi razvoja, nediskriminatorno in pregledno podlago v zvezi s pristojbinami za kliring, zahtevami glede zavarovanja s premoženjem ter operativnimi zahtevami v zvezi s kritjem;
(c)
pogoje, pod katerimi bi odobritev dostopa ogrozila nemoteno in pravilno delovanje trgov ali bi negativno vplivala na sistemsko tveganje;
(d)
postopek obveščanja v skladu z odstavkom 5;
(e)
pogoje za nediskriminatorno obravnavo v smislu obravnave pogodb, s katerimi se trguje na zadevnem mestu trgovanja, kar zadeva zahteve glede zavarovanja s premoženjem in netiranja gospodarsko enakovrednih pogodb ter navzkrižnega kritja s povezanimi pogodbami, ki jih obračuna ista CNS.
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 36
Nediskriminatoren dostop do mesta trgovanja
1. Brez poseganja v člen 8 Uredbe (EU) št. 648/2012 mesto trgovanja zagotovi podatke o trgovanju na nediskriminatoren in pregleden način, vključno v zvezi s pristojbinami, povezanimi z dostopom, in sicer na zahtevo katere koli CNS, ki ima dovoljenje ali je priznana v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 ter želi opraviti kliring poslov s finančnimi instrumenti, sklenjenih na tem mestu trgovanja. Ta obveznost ne velja za posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, za katere že veljajo obveznosti dostopa v skladu s členom 8 Uredbe (EU) št. 648/2012.
Ta člen ne zavezuje mesta trgovanja, če je tesno povezano s CNS, ki je poslala obvestilo, da bo uporabila prehodno ureditev v skladu s členom 35(5).
2. Prošnja CNS za dostop do mesta trgovanja se uradno predloži mestu trgovanja, njegovemu ustreznemu pristojnemu organu in pristojnemu organu CNS.
3. Mesto trgovanja CNS v primeru prenosljivih vrednostnih papirjev in instrumentov denarnega trga v treh mesecih, v primeru izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, pa v šestih mesecih pošlje pisni odgovor o odobritvi dostopa, če je zadevni pristojni organ odobril dostop v skladu z odstavkom 4, ali zavrnitvi dostopa. Mesto trgovanja lahko dostop zavrne le, če so izpolnjeni pogoji iz odstavka 6(a). Kadar se dostop zavrne, mesto trgovanja v svojem odgovoru navede vse razloge in pristojni organ pisno obvesti o svoji odločitvi. Če ima CNS sedež v drugi državi članici kot mesto trgovanja, mesto trgovanja takšno obvestilo in utemeljitev pošlje tudi pristojnemu organu CNS. Mesto trgovanja omogoči dostop v treh mesecih od zagotovitve pozitivnega odgovora na zahtevo po dostopu.
4. Pristojni organ mesta trgovanja ali CNS dostop CNS do mesta trgovanja le, če:
(a)
za takšen dostop ne bi bil potreben dogovor o interoperabilnosti v primeru izvedenih finančnih instrumentov, ki niso izvedeni finančni instrumenti OTC v skladu s členom 2(7) Uredbe (EU) št. 648/2012, ali
(b)
takšen dostop ne bi ogrožal nemotenega in pravilnega delovanja trgov, zlasti zaradi drobitve likvidnosti in je mesto trgovanja uvedlo ustrezne mehanizme za preprečevanje takšne drobitve, ali ne bi negativno vplival na sistemsko tveganje.
Nič v točki (a) prvega pododstavka ne preprečuje odobritve dostopa, če je za prošnjo iz odstavka 2 potrebna interoperabilnost ter so mesto trgovanja in vse CNS, ki so pogodbenice predlaganega dogovora o interoperabilnosti, soglašale z dogovorom, tveganje, ki mu je izpostavljen prvi upravljavec poravnalnega sistema in izhaja iz pozicij znotraj CNS, pa je zavarovano s premoženjem pri tretji osebi.
Kadar je potreba po dogovoru o interoperabilnosti razlog ali del razloga za zavrnitev prošnje, bo mesto trgovanja svetovalo CNS ter obvestilo ESMA, katere druge CNS imajo dostop do mesta trgovanja, ESMA pa bo objavil to informacijo, tako da se lahko investicijska podjetja odločijo, da bodo uveljavljala svoje pravice v skladu s členom 37 Direktive 2014/65/EU glede teh CNS, s čimer bo omogočena alternativna ureditev dostopa.
Če pristojni organ zavrne dostop, izda svojo odločitev v dveh mesecih po prejetju prošnje iz odstavka 2 ter drug pristojni organ, mesto trgovanja in CNS obvesti o vseh razlogih, vključno z dokazi, na katerih temelji njegova odločitev.
5. Kar zadeva izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na borzi, lahko mesto trgovanja, ki v koledarskem letu pred začetkom uporabe te uredbe ne dosega ustreznega praga, pred začetkom uporabe te uredbe obvesti ESMA in svoj pristojni organ, da ne želi, da bi bil ta člen v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi in ki se upoštevajo pri ustreznem pragu, zanj zavezujoč za obdobje trideset mesecev od začetka uporabe te uredbe. Mesto trgovanja, ki v nobenem letu tega ali morebitnega nadaljnjega obdobja trideset mesecev ne dosega ustreznega praga, lahko na koncu obdobja obvesti ESMA in svoj pristojni organ, da ne želi, da bi bil ta člen zanj zavezujoč za nadaljnjih trideset mesecev. Po obvestilu mesto trgovanja v obdobju trajanja izvzetja nima pravice do dostopa na podlagi člena 35 ali tega člena v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi in ki se upoštevajo pri ustreznem pragu. ESMA objavi seznam vseh prejetih obvestil.
Ustrezni prag za izvzetje je letni nominalni znesek trgovanja v višini 1 000 000 milijonov EUR. Nominalni znesek se izračuna z enojnim štetjem in vključuje vse posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, sklenjene v skladu s pravili mesta trgovanja.
Kadar je mesto trgovanja del skupine, ki je tesno povezana, se prag izračuna kot seštevek letnih nominalnih zneskov trgovanja vseh mest trgovanja v skupini, ki imajo sedež v Uniji.
Kadar je mesto trgovanja, ki je poslalo obvestilo v skladu s tem odstavkom, tesno povezano z eno ali več CNS, te CNS v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi in ki se upoštevajo pri ustreznem pragu, v obdobju izvzetja nimajo pravice do dostopa na podlagi člena 35 ali tega člena.
6. ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi:
(a)
posebne pogoje, pod katerimi lahko mesto trgovanja zavrne prošnjo za dostop, vključno s pogoji, ki temeljijo na pričakovanem obsegu poslov, številu in vrsti uporabnikov, ureditvi za obvladovanje operativnega tveganja ali zapletenosti ali drugih dejavnikih, ki povzročajo znatna nepotrebna tveganja;
(b)
pogoje, pod katerimi se dostop odobri, vključno s tajnostjo zagotovljenih informacij o finančnih instrumentih v fazi razvoja ter nediskriminatorno in pregledno podlago v zvezi s pristojbinami, povezanimi z dostopom;
(c)
pogoje, pod katerimi bo odobritev dostopa ogrozila nemoteno in pravilno delovanje trgov ali bi negativno vplivala na sistemsko tveganje;
(d)
postopek obveščanja v skladu s členom 5, vključno s podrobnejšo opredelitvijo izračuna nominalnega zneska in načinom, na katerega lahko ESMA preveri izračun obsegov in odobri izvzetje.
ESMA te osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 37
Nediskriminatorni dostop do referenčnih meril in obveznost izdaje dovoljenj za uporabo referenčnih meril
1. Kadar se vrednost finančnega instrumenta izračuna glede na referenčno merilo, oseba z lastninsko pravico v zvezi s tem referenčnim merilom zagotovi, da imajo CNS in mesta trgovanja za namene trgovanja in kliringa omogočen nediskriminatoren dostop do:
(a)
ustreznih podatkov o ceni in drugih prenosov podatkov ter informacij o sestavi, metodologiji in oblikovanju cen referenčnega merila za namene kliringa in trgovanja ter
(b)
dovoljenj.
Dovoljenje, ki vključuje dostop do informacij, se odobri na pravični, razumni in nediskriminatorni osnovi v treh mesecih od predložitve zahteve CNS ali mesta trgovanja.
Dostop se omogoči po razumni komercialni ceni ob upoštevanju cene, po kateri se pod enakovrednimi pogoji dovoli dostop do referenčnega merila ali pod enakovrednimi pogoji izda dovoljenje za uporabo pravic intelektualne lastnine drugi CNS, mestom trgovanja ali s tem povezanim osebam za namene kliringa in trgovanja. Različnim CNS, mestom trgovanja ali s tem povezanim osebam se lahko zaračunajo različne cene le, če je to objektivno upravičeno na podlagi razumnih poslovnih razlogov, na primer zahtevane količine, obsega ali področja uporabe.
2. Kadar se po 3. januarju 2017 oblikuje novo referenčno merilo, začne obveznost izdajanja dovoljenj za uporabo referenčnih meril veljati najkasneje 30 mesecev po tem, ko se začne s finančnim instrumentom, ki se nanaša na to referenčno merilo, trgovati ali je uvrščen v trgovanje. Kadar ima oseba z lastninsko pravico v zvezi z novim referenčnim merilom v lasti že obstoječe merilo, ta oseba zagotovi, da novo merilo v primerjavi z obstoječimi referenčnimi merili izpolnjuje naslednji zahtevi:
(a)
novo referenčno merilo ni zgolj kopija ali priredba obstoječega referenčnega merila in tudi njegova metodologija, vključno s podatki, na katerih temelji, se bistveno razlikuje od obstoječih referenčnih meril ter
(b)
novo referenčno merilo ni nadomestek obstoječega referenčnega merila.
Ta odstavek ne posega v uporabo pravil o konkurenci, zlasti ne v člena 101 in 102 PDEU.
3. Nobena CNS, mesto trgovanja ali s tem povezan subjekt z nobenim ponudnikom referenčnega merila ne sme skleniti dogovora, s katerim bi se:
(a)
kateri koli drugi CNS ali mestu trgovanja preprečil dostop do informacij ali pravic iz odstavka 1 ali
(b)
kateri koli drugi CNS ali mestu trgovanja preprečil dostop do dovoljenja iz odstavka 1.
4. ESMA pripravi osnutek regulativnih tehničnih standardov, s katerimi določi:
(a)
informacije, ki so prek izdaje dovoljenja na voljo izključno CNS ali mestu trgovanja v skladu z odstavkom 1(a);
(b)
druge pogoje, v katerih se odobri dostop, vključno z zaupnostjo predloženih informacij;
(c)
standarde, ki določajo, kako se lahko dokaže, da je referenčno merilo v skladu z odstavkom 2(a) in (b) zares novo.
ESMA osnutke regulativnih tehničnih standardov predloži Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 38
Dostop za CNS in mesta trgovanja iz tretjih držav
1. Mesto trgovanja s sedežem v tretji državi lahko zaprosi za dostop do CNS s sedežem v Uniji le, če je Komisija sprejela sklep o tej tretji državi v skladu s členom 28(4). CNS s sedežem v tretji državi lahko zaprosi za dostop do mesta trgovanja v Uniji, če je priznana v skladu s členom 25 Uredbe (EU) št. 648/2012. CNS in mesta trgovanja s sedežem v tretji državi smejo uveljaviti pravico dostopa iz členov 35 in 36 le, če Komisija sprejme sklep v skladu z odstavkom 3, da pravni in nadzorni okvir te tretje države zagotavlja učinkovit enakovreden sistem, s katerim je CNS in mestom trgovanja, ki imajo dovoljenje v skladu s tujimi ureditvami, omogočen dostop do CNS in mest trgovanja s sedežem v tej tretji državi.
2. CNS in mesta trgovanja s sedežem v tretji državi smejo zaprositi za dovoljenje in pravico do dostopa v skladu s členom 37 le, če Komisija sprejme sklep v skladu z odstavkom 3 tega člena, da pravni okvir te tretje države zagotavlja učinkovit enakovreden sistem, v katerem je CNS in mestom trgovanja, ki imajo dovoljenje v tujih jurisdikcijah, pravično, smiselno in nediskriminatorno omogočen dostop do:
(a)
ustreznih podatkov o ceni ter drugih podatkov ter do informacij o sestavi, metodologiji in oblikovanju cen referenčnih meril za namene kliringa in trgovanja ter
(b)
dovoljenj
s strani oseb z lastninskimi pravicami v zvezi z referenčnimi merili, ki se uporabljajo v tej tretji državi.
3. Komisija lahko v skladu s postopkom pregleda iz člena 51 sprejme sklepe, s katerimi določi, da pravni in nadzorni okvir tretje države zagotavlja, da mesto trgovanja in CNS, ki imata v tej državi dovoljenje, izpolnjujeta pravno zavezujoče zahteve, ki so enakovredne zahtevam iz odstavka 2 tega člena in v zvezi s katerimi se v tej tretji državi izvaja učinkovit nadzor in izvrševanje.
Pravni in nadzorni okvir tretje države velja za enakovrednega, če izpolnjuje vse naslednje pogoje:
(a)
mesta trgovanja v tej tretji državi imajo dovoljenje ter se v zvezi z njimi izvaja stalen in učinkovit nadzor in uveljavljanje;
(b)
zagotavlja učinkovit enakovreden sistem, v katerem je CNS in mestom trgovanja, ki imajo dovoljenje v tujih ureditvah, omogočen dostop do CNS in mest trgovanja s sedežem v tej tretji državi;
(c)
pravni in nadzorni okvir te tretje države zagotavlja učinkovit enakovreden sistem, ki CNS in mestom trgovanja, ki imajo dovoljenje v tujih jurisdikcijah, pravično, smiselno in nediskriminatorno omogoča dostop do:
(i)
ustreznih podatkov o ceni ter drugih podatkov in informacij o sestavi, metodologiji in oblikovanju cen referenčnih meril uspešnosti namene kliringa in trgovanja; ter
(ii)
dovoljenj;
oseb z lastninskimi pravicami v zvezi z referenčnimi merili, ki se uporabljajo v tej tretji državi.
NASLOV VII
NADZORNI UKREPI NA PODROČJU POSEGANJA V ZVEZI S PRODUKTI IN POZICIJ
POGLAVJE 1
Spremljanje produktov in poseganje v zvezi s produkti
Člen 39
Spremljanje trga
1. ESMA v skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) št. 1095/2010 spremlja trg finančnih instrumentov, ki se tržijo, razširjajo ali prodajajo v Uniji.
2. EBA v skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) št. 1093/2010 spremlja trg strukturiranih vlog, ki se tržijo, razširjajo ali prodajajo v Uniji.
3. Pristojni organi spremljajo trg finančnih instrumentov in strukturiranih vlog, ki se tržijo, razširjajo ali prodajajo v njihovi državi članici ali iz nje.
Člen 40
Pooblastila ESMA za začasno poseganje
1. V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1095/2010 lahko ESMA, kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3, v Uniji začasno prepove ali omeji:
(a)
trženje, razširjanje ali prodajo nekaterih finančnih instrumentov ali finančnih instrumentov, ki imajo nekatere opredeljene značilnosti, ali
(b)
vrsto finančnega posla ali prakse.
ESMA določi, v katerih okoliščinah se lahko uporablja prepoved ali omejitev oziroma katere izjeme lahko veljajo zanjo.
2. ESMA sprejme odločitev iz odstavka 1 le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
(a)
predlagani ukrep se nanaša na resnejši zadržek glede zaščite vlagateljev ali resnejšo nevarnost za pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov primarnih proizvodov ali za stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela;
(b)
v regulativnih zahtevah po pravu Unije, ki veljajo za finančni instrument ali posel, ta nevarnost ni obravnavana;
(c)
pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov, s katerimi bi odpravili nevarnost, ali pa sprejeti ukrepi ne zadostujejo za njeno odpravo.
Kadar so izpolnjeni pogoji iz prvega pododstavka, lahko ESMA kot previdnostni ukrep uvede prepoved ali omejitev iz odstavka 1, preden se finančni instrument začne tržiti, razširjati ali prodajati strankam.
3. ESMA pri sprejemanju ukrepa na podlagi tega člena zagotovi, da ukrep:
(a)
nima negativnega učinka na učinkovitost finančnih trgov ali na vlagatelje, ki bi bil nesorazmeren glede na koristi ukrepa,
(b)
ne povzroča tveganja regulativne arbitraže in
(c)
je sprejet po posvetovanju z javnimi organi, pristojnimi za nadzor nad fizičnimi kmetijskimi trgi ter njihovo upravljanje in reguliranje v skladu z Uredbo (ES) št. 1234/2007, če se ukrep nanaša na izvedene finančne instrumente na kmetijske proizvode.
Kadar pristojni organ ali pristojni organi sprejmejo ukrep iz člena 42, lahko ESMA sprejme ukrepe iz odstavka 1, pri čemer mu ni treba izdati mnenja iz člena 43.
4. Preden se ESMA odloči, da bo sprejel ukrep iz tega člena, pristojne organe obvesti o predlaganem ukrepu.
5. ESMA na svojem spletnem mestu objavi obvestilo o odločitvi glede sprejetja ukrepov iz tega člena. V obvestilu se navedejo podrobnosti o prepovedi ali omejitvi in koliko časa po objavi obvestila začnejo ukrepi veljati. Prepoved ali omejitev velja le za ukrepe, sprejete po začetku veljavnosti ukrepov.
6. ESMA prepoved ali omejitev iz odstavka 1 pregleda v ustreznih intervalih in vsaj vsake tri mesece. Če se prepoved ali omejitev po treh mesecih ne podaljša, samodejno preneha veljati.
7. Ukrep, ki ga ESMA sprejme v skladu s tem členom, ima prednost pred morebitnimi prejšnjimi ukrepi, ki jih je sprejel pristojni organ.
8. Komisija v skladu s členom 50 sprejme delegirane akte, v katerih opredeli merila in dejavnike, ki jih mora ESMA upoštevati pri določanju, kdaj pride do resnejših zadržkov glede zaščite vlagateljev ali kdaj so resneje ogroženi pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov primarnih proizvodov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela, kakor je navedeno v odstavku 2(a).
Med temi merili in dejavniki so:
(a)
stopnja kompleksnosti finančnega instrumenta ter povezava z vrsto stranke, ki se ji trži in proda;
(b)
obseg ali nominalna vrednost izdaje finančnih instrumentov;
(c)
stopnja inovativnosti finančnega instrumenta, dejavnosti ali prakse;
(d)
vzvod, ki ga finančni instrument ali praksa zagotavlja.
Člen 41
Pooblastila EBA za začasno poseganje
1. V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1093/2010 lahko EBA, kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 2 in 3, v Uniji začasno prepove ali omeji:
(a)
trženje, razširjanje ali prodajo nekaterih strukturiranih vlog ali strukturiranih vlog z nekaterimi opredeljenimi značilnostmi ali
(b)
vrsto finančnega posla ali prakse.
EBA lahko določi, v katerih okoliščinah se prepoved ali omejitev uporablja oziroma da zanjo veljajo izjeme.
2. EBA sprejme odločitev iz odstavka 1 le, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:
(a)
predlagani ukrep se nanaša na resen zadržek glede zaščite vlagateljev ali ogroženo pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela;
(b)
v regulativnih zahtevah po pravu Unije, ki veljajo za finančni instrument ali posel, ta nevarnost ni obravnavana;
(c)
pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov, s katerimi bi odpravili nevarnost, ali pa sprejeti ukrepi ne zadostujejo za njeno odpravo.
Kadar so izpolnjeni pogoji iz prvega pododstavka, lahko EBA kot previdnostni ukrep uvede prepoved ali omejitev iz odstavka 1, preden se strukturirana vloga začne tržiti, razširjati ali prodajati strankam.
3. EBA pri sprejemanju ukrepa na podlagi tega člena zagotovi, da ukrep:
(a)
nima negativnega učinka na učinkovitost finančnih trgov ali na vlagatelje, ki bi bil nesorazmeren glede na koristi ukrepa, in
(b)
ne povzroča tveganja regulativne arbitraže.
Kadar pristojni organ ali pristojni organi sprejmejo ukrep iz člena 42, lahko EBA sprejme ukrepe iz odstavka 1, ne da bi izdal mnenje iz člena 43.
4. Preden se EBA odloči, da bo sprejel ukrep iz tega člena, pristojne organe uradno obvesti o predlaganem ukrepu.
5. EBA na svojem spletnem mestu objavi obvestilo o vseh odločitvah za ukrepanje v skladu s tem členom. V obvestilu se navedejo podrobnosti o prepovedi ali omejitvi in koliko časa po objavi obvestila začnejo ukrepi veljati. Prepoved ali omejitev velja le za ukrepe, sprejete po začetku veljavnosti ukrepov.
6. EBA prepoved ali omejitev iz odstavka 1 pregleda v ustreznih časovnih presledkih in vsaj vsake tri mesece. Če se prepoved ali omejitev po treh mesecih ne podaljša, preneha veljati.
7. Ukrep, ki ga EBA sprejme v skladu s tem členom, ima prednost pred morebitnimi prejšnjimi ukrepi, ki jih je sprejel pristojni organ.
8. Komisija v skladu s členom 50 sprejme delegirane akte, v katerih opredeli merila in dejavnike, ki jih mora EBA upoštevati pri določanju, kdaj pride do resnejših zadržkov glede zaščite vlagateljev ali kdaj so resneje ogroženi pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ter stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela, kakor je navedeno v odstavku 2(a).
Med temi merili in dejavniki so:
(a)
stopnja kompleksnosti strukturirane vloge ter povezava z vrsto stranke, ki se ji trži in proda;
(b)
obseg ali nominalna vrednost izdaje strukturiranih vlog;
(c)
stopnja inovativnosti strukturirane vloge, dejavnosti ali prakse;
(d)
vzvod, ki ga strukturirana vloga ali praksa zagotavlja.
Člen 42
Poseganje pristojnih organov v zvezi s produkti
1. Pristojni organ lahko v državi članici ali iz države članice prepove ali omeji naslednje:
(a)
trženje, razširjanje ali prodajo nekaterih finančnih instrumentov ali strukturiranih vlog ali pa finančnih instrumentov ali strukturiranih vlog, ki imajo nekatere opredeljene značilnosti, ali
(b)
vrsto finančnega posla ali prakse.
2. Pristojni organ lahko sprejme ukrep iz odstavka 1, če na podlagi utemeljenih razlogov meni, da:
(a)
bodisi
(i)
zaradi finančnega instrumenta, strukturirane vloge ali dejavnosti ali prakse nastane resen zadržek glede zaščite vlagateljev ali je resneje ogroženo pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov primarnih proizvodov ali stabilnost celotnega finančnega sistema ali njegovega dela v vsaj eni državi članici ali
(ii)
ima izvedeni finančni instrument negativen učinek na mehanizme oblikovanja cen na osnovnem trgu;
(b)
obstoječe regulativne zahteve v skladu s pravom Unije, ki veljajo za finančni instrument, strukturirano vlogo ali dejavnost ali prakso, ne obravnavajo zadostno tveganj iz točke (a), zadevno vprašanje pa z boljšim nadzorom ali izvrševanjem obstoječih zahtev ne bi bilo bolje obravnavalo;
(c)
je ukrep sorazmeren ob upoštevanju narave ugotovljenih tveganj, strukture zadevnih vlagateljev ali udeležencev na trgu in verjetnega vpliva ukrepa na vlagatelje in udeležence na trgu, ki lahko imajo ali uporabljajo finančni instrument, strukturirano vlogo ali dejavnost ali prakso oziroma imajo koristi od nje;
(d)
se je pristojni organ ustrezno posvetoval s pristojnimi organi v drugih državah članicah, na katere morda ukrep znatno vpliva;
(e)
ukrep nima diskriminatornega učinka na storitve ali dejavnosti, ki se zagotavljajo iz druge države članice, in
(f)
se je ustrezno posvetoval z javnimi organi, pristojnimi za nadziranje, upravljanje in urejanje fizičnega kmetijskega trga v skladu z Uredbo 1234/2007/ES, kadar finančni instrument ali dejavnost ali praksa resno ogroža pravilno delovanje in celovitost fizičnega kmetijskega trga.
Kadar so izpolnjeni pogoji iz prvega pododstavka, lahko pristojni organ kot previdnostni ukrep uvede prepoved ali omejitev iz odstavka 1, preden se finančni instrument ali strukturirana vloga začne tržiti, razširjati ali prodajati strankam.
Pristojni organ lahko opredeli, v katerih okoliščinah se prepoved ali omejitev uporablja oziroma da zanjo veljajo izjeme.
3. Pristojni organ v skladu s tem členom ne uvede prepovedi ali omejitve, razen če najmanj en mesec, preden naj bi ukrep začel učinkovati, pisno ali na drug način, o katerem se organi dogovorijo, obvesti vse druge pristojne organe in ESMA o podrobnostih:
(a)
finančnega instrumenta, dejavnosti ali prakse, s katero je povezan predlagani ukrep;
(b)
natančne narave predlagane prepovedi ali omejitve in predvidenem začetku njene veljavnosti ter
(c)
dokazov, na katerih temelji njegova odločitev in na podlagi katerih meni, da so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 2.
4. Kadar pristojni organ v izjemnih primerih meni, da mora sprejeti nujne ukrepe na podlagi tega člena in preprečiti, da bi finančni instrumenti, strukturirane vloge, prakse ali dejavnosti iz odstavka 1 povzročili škodo, lahko sprejme začasni ukrep, a mora najmanj 24 ur pred nameravanim začetkom njegovega učinkovanja o tem uradno pisno obvestiti vse druge pristojne organe in ESMA - pri strukturiranih vlogah pa EBA -, če so izpolnjena vsa merila iz tega člena in če ni dvoma, da enomesečni rok za obvestilo ne bi omogočil ustrezne obravnave tega zadržka ali nevarnosti. Začasni ukrep pristojnega organa ne traja več kot tri mesece.
5. Pristojni organ na svojem spletnem mestu objavi obvestilo o odločitvi glede uvedbe prepovedi ali omejitve iz odstavka 1. V obvestilu so navedene podrobnosti o prepovedi ali omejitvi, koliko časa po objavi obvestila začnejo veljati ukrepi, in dokazi, na podlagi katerih pristojni organ meni, da so izpolnjeni vsi pogoji iz odstavka 2. Prepoved ali omejitev velja le za ukrepe, sprejete po objavi obvestila.
6. Pristojni organ prekliče prepoved ali omejitev, če pogoji iz odstavka 2 ne veljajo več.
7. Komisija v skladu s členom 50 sprejme delegirane akte, v katerih opredeli merila in dejavnike, ki jih mora ESMA upoštevati pri določanju, kdaj pride do resnejših zadržkov glede zaščite vlagateljev ali so resneje ogroženi pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov primarnih proizvodov ali stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela v vsaj eni državi članici, kakor je navedeno v odstavku 2(a).
Med temi merili in dejavniki so:
(a)
stopnja zapletenosti finančnega instrumenta ali strukturirane vloge ter povezava z vrsto stranke, ki se ji trži, razširja ali proda;
(b)
stopnja inovativnosti finančnega instrumenta ali strukturirane vloge, dejavnosti ali prakse;
(c)
vzvod, ki ga finančni instrument ali strukturirana vloga ali praksa zagotavlja;
(d)
velikost ali nominalna vrednost izdaje finančnih instrumentov ali strukturiranih vlog glede na pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov ali trgov primarnih proizvodov.
Člen 43
Usklajevanje, ki ga izvajata ESMA in EBA
1. ESMA - pri strukturiranih vlogah pa EBA - opravlja vlogo spodbujanja in usklajevanja v zvezi z ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi v skladu s členom 42. ESMA - pri strukturiranih vlogah pa EBA - zlasti zagotavlja, da so ukrepi, ki jih sprejme pristojni organ, utemeljeni in sorazmerni ter da pristojni organi po potrebi sprejmejo skladen pristop.
2. Potem ko ESMA - pri strukturiranih vlogah pa EBA - v skladu s členom 42 prejme uradno obvestilo o ukrepu, ki bo uveden v skladu z navedenim členom, sprejme mnenje, ali je prepoved ali omejitev utemeljena in sorazmerna. Če ESMA - pri strukturiranih vlogah pa EBA - meni, da je za obravnavo tveganja potreben ukrep drugih pristojnih organov, to navede v mnenju. Mnenje se objavi na spletnem mestu ESMA, pri strukturiranih vlogah pa na spletnem mestu EBA.
3. Če pristojni organ predlaga sprejetje ukrepov ali sprejme ukrepe, ki so v nasprotju z mnenjem ESMA oziroma EBA na podlagi odstavka 2, ali v nasprotju s tem mnenjem zavrne sprejetje ukrepov, na svojem spletnem mestu takoj objavi obvestilo, v katerem v celoti pojasni razloge za tako ravnanje.
POGLAVJE 2
Pozicije
Člen 44
Usklajevanje nacionalnih ukrepov za upravljanje pozicij in omejevanje pozicij, ki ga izvaja ESMA
1. ESMA opravlja nalogo spodbujanja in usklajevanja v zvezi z ukrepi, ki jih sprejmejo pristojni organi v skladu s členom 69(2)(o) in (p) Direktive 2014/65/EU. ESMA zlasti zagotavlja, da pristojni organi sprejmejo skladen pristop v zvezi s časom izvajanja teh pooblastil, vrsto in obsegom sprejetih ukrepov ter trajanjem in spremljanjem morebitnih ukrepov.
2. Potem ko ESMA prejme uradno obvestilo o ukrepu v skladu s členom 79(5) Direktive 2014/65/EU, zabeleži ukrep in razloge zanj. ESMA v zvezi z ukrepi, sprejetimi v skladu s členom 69(2)(o) ali (p) Direktive 2014/65/EU, na svojem spletnem mestu objavi in posodablja zbirko podatkov s povzetki o veljavnih ukrepih, vključno s podrobnostmi o zadevni osebi, veljavnih finančnih instrumentih, omejitvah glede velikosti pozicije, ki jo lahko katera koli oseba kadar koli ima, morebitnih izjemah pri teh omejitvah, ki se odobrijo v skladu s členom 57 Direktive 2014/65/EU, in razlogih zanje.
Člen 45
Pooblastila ESMA na področju upravljanja pozicij
1. V skladu s členom 9(5) Uredbe (EU) št. 1095/2010 lahko ESMA, če sta izpolnjena oba pogoja iz odstavka 2, sprejme enega ali več naslednjih ukrepov:
(a)
zahteva po ustreznih informacijah od katere koli osebe o velikosti in namenu pozicije ali izpostavljenosti, ki izhaja iz izvedenega finančnega instrumenta;
(b)
po analizi pridobljenih informacij v skladu s točko (a), zahteva, da te osebe zmanjšajo ali odpravijo pozicije ali izpostavljenosti v skladu z delegiranim aktom iz odstavka 10(b);
(c)
kot skrajni ukrep omeji možnosti, da osebe sklepajo posle z izvedenimi finančnimi instrumenti na primarne proizvode.
2. ESMA sprejme odločitev iz odstavka 1 le, če sta izpolnjena oba naslednja pogoja:
(a)
ukrepi, našteti v odstavku 1 obravnavajo nevarnost za pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov, vključno s trgi primarnih proizvodov, v skladu s cilji iz člena 57(1) Direktive 2014/65/EU in tudi v zvezi z ureditvijo dobave fizičnega blaga, ali nevarnost za stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela;
(b)
pristojni organ ali pristojni organi niso sprejeli ukrepov za obravnavo nevarnosti ali pa je sprejeti ukrepi ne obravnavajo zadostno.
ESMA oceni izpolnjevanje pogojev iz točk (a) in (b) prvega pododstavka tega odstavka v skladu z merili in dejavniki, opredeljenimi v delegiranem aktu iz odstavka 10(a) tega člena.
3. ESMA pri sprejemanju ukrepov iz člena 1 zagotovi, da ukrep:
(a)
pomembno obravnava nevarnost za pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov, vključno s trgi primarnih proizvodov v skladu s cilji iz člena 57(1) Direktive 2014/65/EU in tudi v zvezi z ureditvijo dostave fizičnih primarnih proizvodov ali za stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela ali znatno izboljša zmožnosti pristojnih organov za spremljanje nevarnosti, izmerjene v skladu z merili in dejavniki, opredeljenimi v delegiranem aktu iz odstavka 10(a) tega člena;
(b)
ne ustvarja tveganja regulativne arbitraže, izmerjene v skladu z odstavkom 10(c) tega člena;
(c)
se učinkovitost finančnih trgov ne zmanjša nesorazmerno zaradi naslednjih negativnih učinkov ukrepa (glede na njegove koristi): zmanjšanje likvidnosti teh trgov, omejitev pogojev za zmanjšanje tveganj, ki so neposredno povezana s poslovno dejavnostjo nefinančne nasprotne stranke, ali ustvarjanjem negotovosti za udeležence na trgih.
ESMA se pred sprejetjem ukrepov, ki se nanašajo na energetske proizvode na debelo, posvetuje z Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, ustanovljeno v skladu z Uredbo (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (29).
ESMA se pred sprejetjem ukrepov, ki se nanašajo na izvedene finančne instrumente na kmetijske proizvode posvetuje z javnimi organi, pristojnimi za nadzor nad fizičnimi kmetijskimi trgi ter njihovo upravljanje in reguliranje v skladu z Uredbo (ES) št. 1234/2007.
4. Preden ESMA sprejme odločitev o uvedbi ali podaljšanju ukrepov iz odstavka 1, o predlaganem ukrepu obvesti ustrezne pristojne organe. V primeru zahteve v skladu s točkama (a) ali (b) odstavka 1 obvestilo vključuje podatke o osebi ali osebah, na katere je naslovljeno, ter podrobnosti in razloge zanj. V primeru ukrepa iz točke (c) odstavka 1 uradno obvestilo vsebuje podatke o zadevni osebi, veljavnih finančnih instrumentih, zadevnih količinskih ukrepih, kot je največja velikost pozicije, ki jo lahko sklene zadevna oseba, ter razloge za ukrep.
5. Obvestilo se posreduje najmanj 24 ur pred predvidenim začetkom veljavnosti ali podaljšanjem ukrepa. Kadar ni mogoče upoštevati 24-urnega roka, lahko ESMA obvestilo izjemoma posreduje manj kot 24 ur pred začetkom veljavnosti ukrepa.
6. ESMA na svojem spletnem mestu objavi obvestilo o odločitvi o uvedbi ali podaljšanju ukrepov iz odstavka 1(c). Obvestilo vsebuje podatke o zadevni osebi, veljavnih finančnih instrumentih, zadevnih količinskih ukrepih, kot je največja velikost pozicije, ki jo lahko sklene zadevna oseba, ter razloge za ukrep.
7. Ukrep v skladu z odstavkom 1(c) začne veljati, ko je obvestilo objavljeno, ali po objavi na datum, določen v obvestilu, in velja samo za posle, sklenjene po začetku veljavnosti ukrepa.
8. ESMA svoje ukrepe iz odstavka 1(c) pregleduje v ustreznih intervalih in vsaj vsake tri mesece. Če se ukrep po treh mesecih ne podaljša, samodejno preneha veljati. Odstavki od 2 do 8 se uporabljajo tudi za podaljšanje ukrepov.
9. Ukrep, ki ga ESMA sprejme v skladu s tem členom, ima prednost pred morebitnimi prejšnjimi ukrepi, ki jih je sprejel pristojni organ v skladu s členom 69(2)(o) ali (p) Direktive 2014/65/EU.
10. Komisija v skladu s členom 50 sprejme delegirane akte, v katerih opredeli merila in dejavnike za določitev:
(a)
obstoja nevarnosti za pravilno delovanje in celovitost finančnih trgov, vključno s trgi primarnih proizvodov, v skladu s cilji iz člena 57(1) Direktive 2014/65/EU in v zvezi z ureditvijo dobave fizičnega blaga, ali za stabilnost celotnega finančnega sistema v Uniji ali njegovega dela, kakor je navedeno v odstavku 2(a), pri čemer je treba upoštevati stopnjo, do katere se pozicije uporabljajo za zavarovanje pozicij v fizičnih primarnih proizvodih ali pogodbah na primarne proizvode, ter stopnjo, do katere so cene na zadevnih trgih določene glede na cene izvedenih finančnih instrumentov na blago;
(b)
ustreznega zmanjšanja pozicije ali izpostavljenosti, ki izhaja iz izvedenega finančnega instrumenta iz odstavka 1(b) tega člena;
(c)
okoliščin, ko bi utegnilo nastati tveganje regulativne arbitraže iz odstavka 3(b) tega člena.
Pri teh merilih in dejavnikih je treba upoštevati osnutke regulativnih tehničnih standardov iz člena 57(3) Direktive 2014/65/EU in razlikovati med primeri, ko ESMA sprejme ukrepe, ker pristojni organ ni ukrepal, in primeri, ko ESMA obravnava dodatno tveganje, ki ga pristojni organ ne more ustrezno obravnavati, v skladu s členom 69(2)(j) ali (o) Direktive 2014/65/EU.
NASLOV VIII
STORITVE IN DEJAVNOSTI, KI JIH PODJETJA TRETJIH DRŽAV S PODRUŽNICO ALI BREZ NJE OPRAVLJAJO PO ODLOČITVI O ENAKOVREDNOSTI
Člen 46
Splošne določbe
1. Podjetje tretje države lahko opravlja investicijske storitve ali izvaja investicijske posle z ali brez pomožnih storitev, za primerne nasprotne stranke in poklicne stranke v smislu oddelka I Priloge II k Direktivi 2014/65/EU s sedežem v vsej Uniji, ne da bi zato moralo ustanoviti podružnice, če je registrirano v registru podjetij tretjih držav, ki ga vodi ESMA v skladu s členom 47.
2. ESMA registrira podjetje tretje države, ki je vložilo vlogo za zagotavljanje investicijskih storitev ali opravljanje poslov v vsej Uniji v skladu z odstavkom 1 le, če so izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)
Komisija sprejme sklep v skladu s členom 47(1);
(b)
podjetje ima dovoljenje v jurisdikciji, v kateri je ustanovljen glavni sedež za opravljanje investicijskih storitev ali poslov, ki jih je treba opraviti v Uniji, ter je predmet učinkovitega nadzora in uveljavljanja, s čimer se zagotovi popolna skladnost z zahtevami, ki veljajo v tej tretji državi;
(c)
sklenjeni so dogovori o sodelovanju v skladu z odstavkom 47(2).
3. Kadar je podjetje tretje države registrirano v skladu s tem členom, mu države članice ne naložijo dodatnih zahtev v zvezi z zadevami, ki jih zajema ta uredba ali Direktiva 2014/65/EU, in podjetij tretjih držav ne obravnavajo bolj ugodno kot podjetja z Unije.
4. Podjetje tretje države iz odstavka 1 svojo vlogo predloži ESMA po sprejetju sklepa Komisije iz člena 47, v katerem je določeno, da je pravni in nadzorni okvir tretje države, v katerem ima podjetje tretje države dovoljenje, enakovreden zahtevam iz člena 47(1).
Podjetje tretje države, ki je vlagatelj, predloži ESMA vse potrebne informacije za svojo registracijo. V 30 delovnih dneh od dneva prejema vloge ESMA oceni, ali je vloga popolna. Če vloga ni popolna, ESMA določi rok, v katerem mora podjetje tretje države, ki je vlagatelj, predložiti dodatne informacije.
Sklep o registraciji temelji na pogojih iz odstavka 2.
V 180 delovnih dneh od predložitve popolne vloge ESMA pisno obvesti podjetje iz tretje države, ki je vlagatelj, o odobritvi ali zavrnitvi registracije, pri čemer navede v celoti utemeljeno obrazložitev.
Države članice lahko podjetjem tretjih držav na svojem ozemlju dovolijo opravljanje investicijskih storitev ali investicijskih poslov skupaj s pomožnimi dejavnostmi za primerne nasprotne stranke in poklicne stranke v smislu oddelka I Priloge II k Direktivi 2014/65/EU v skladu z nacionalnimi ureditvami, če Komisija ne sprejme sklepa v skladu s členom 47(1) ali če ta sklepni ni več veljaven.
5. Podjetja tretjih držav, ki opravljajo storitve v skladu s tem členom, še pred opravljanjem katere koli investicijske storitve obvestijo stranke s sedežem v Uniji, da ne smejo opravljati storitev za stranke, ki niso primerne nasprotne stranke, in poklicne stranke v smislu oddelka I Priloge II k Direktivi 2014/65/EU, ter da zanje nadzor v Uniji ne velja. Pri tem morajo navesti naziv in naslov pristojnega organa, ki je odgovoren za nadzor v zadevni tretji državi.
Informacije iz prvega pododstavka se predložijo v pisni obliki in na jasen način.
Države članice zagotovijo, da se v primeru, ko upravičena nasprotna stranka ali poklicna stranka v smislu oddelka I Priloge II k Direktivi 2014/65/EU, ki ima sedež ali je locirana v Uniji, izključno na lastno pobudo sproži zagotavljanje investicijske storitve ali posla s strani podjetja iz tretje države, se ta člen ne uporablja za zagotavljanje te storitve ali posla za to osebo s strani podjetja iz tretje države, kar velja tudi za odnos, posebej povezan z zagotavljanjem te storitve ali posla. Pobuda takih strank podjetju iz tretje države ne daje pravice do trženja novih kategorij investicijskih produktov ali investicijskih storitev pri tem posamezniku.
6. Podjetja tretjih držav, ki zagotavljajo storitve ali opravljajo posle v skladu s tem členom, pred zagotavljanjem storitev ali opravljanjem poslov za stranko s sedežem v Uniji zagotovijo možnost, da morebitne spore, povezane s temi storitvami ali posli, predložijo pristojnemu sodišču ali arbitražnemu sodišču v državi članici.
7. ESMA pripravi osnutke regulativnih tehničnih standardov, v katerih so natančno opredeljene informacije, ki jih podjetje iz tretje države, ki je vlagatelj, predloži ESMA v svoji vlogi za registracijo v skladu z odstavkom 4, ter oblika informacij, ki jo je treba zagotoviti v skladu z odstavkom 5.
ESMA predloži ta osnutek regulativnih tehničnih standardov Komisiji do 3. julija 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje regulativnih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členi 10 do 14 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
Člen 47
Sklep o enakovrednosti
1. Komisija lahko sprejme sklep v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(2) za tretjo državo, v katerem navede, da pravne in nadzorne ureditve te tretje države zagotavljajo, da podjetja z dovoljenjem v tej tretji državi izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve skrbnega upravljanja in poslovanja, ki imajo enakovreden učinek kot zahteve iz te uredbe, Direktive 2013/36/EU in Direktive 2014/65/EU in izvedbenih ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo in navedenimi direktivami ter da pravni okvir te tretje države določa enakovreden učinkovit sistem za priznavanje investicijskih podjetij, ki imajo dovoljenje v skladu s pravno ureditvijo tretje države.
Lahko se šteje, da ima okvir tretje države za skrbno upravljanje in poslovanje enakovreden učinek, če izpolnjuje vse naslednje pogoje:
(a)
podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle v tej tretji državi, potrebujejo dovoljenje in so ves čas predmet učinkovitega nadzora in izvrševanja;
(b)
za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle v tej tretji državi, veljajo zadostne kapitalske zahteve in ustrezne zahteve, ki se uporabljajo za zainteresirane strani in člane njihovega upravljalnega organa;
(c)
za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle, veljajo ustrezne organizacijske zahteve na področjih funkcij notranjega nadzora;
(d)
za podjetja, ki opravljajo investicijske storitve in posle, veljajo ustrezna pravila poslovanja;
(e)
zagotavlja preglednost in celovitost trga s preprečevanjem tržnih zlorab v obliki trgovanja z notranjimi informacijami in tržne manipulacije.
2. ESMA sklene dogovore o sodelovanju z zadevnimi pristojnimi organi tretjih držav, katerih pravni in nadzorni okviri so bili priznani kot dejansko enakovredni v skladu z odstavkom 1. V takšnih dogovorih se natančno opredeli vsaj naslednje:
(a)
mehanizem za izmenjavo informacij med ESMA in pristojnimi organi zadevnih tretjih držav, ki ga zahteva ESMA, vključno z dostopom do vseh informacij o podjetjih iz držav zunaj Unije, ki imajo dovoljenje v tretjih državah;
(b)
mehanizem za takojšnje obveščanje ESMA, kadar pristojni organ tretje države meni, da podjetje tretje države, ki ga nadzoruje in ga je ESMA registriral v registru iz člena 48, krši pogoje iz dovoljenja ali drugega prava, ki ga mora upoštevati;
(c)
postopke v zvezi s sodelovanjem nadzornih dejavnosti, vključno s pregledi na kraju samem, kjer je potrebno.
3. Podjetje tretje države s sedežem v državi, katere pravni in nadzorni okvir je bil priznan kot dejansko enakovreden v skladu z odstavkom 1 in ki ima dovoljenje v skladu s členom 39 Direktive 2014/65/EU, lahko opravlja storitve in posle, zajete v dovoljenju, za primerne nasprotne stranke in poklicne stranke v smislu Oddelka I Priloge II k Direktivi 2014/65/EU v drugih državah članicah Unije, ne da bi za to moralo ustanoviti nove podružnice. V ta namen mora spoštovati zahteve po informacijah za čezmejno opravljanje storitev in poslov iz člena 34 Direktive 2014/65/EU.
Podružnica ostane pod nadzorom države članice, v kateri je podružnica ustanovljena, v skladu s členom 39 Direktive 2014/65/EU. Brez poseganja v obveznosti sodelovanja iz Direktive 2014/65/EU pa lahko pristojni organ države članice, v kateri je podružnica ustanovljena, in pristojni organ države članice gostiteljice skleneta ustrezne sporazume o sodelovanju, da bi zagotovila, da bo podružnica podjetja iz tretje države, ki opravlja investicijske storitve znotraj Unije, nudila ustrezno raven zaščite vlagateljev.
4. Podjetje tretje države ne sme več uporabljati pravic iz člena 46(1), če Komisija sprejme sklep v skladu s postopkom pregleda iz člena 51(2), s katerim razveljavi svojo odločitev na podlagi odstavka 1 tega člena v zvezi s to tretjo državo.
Člen 48
Register
ESMA vodi register podjetij tretjih držav, ki lahko opravljajo investicijske storitve ali investicijske posle v Uniji v skladu s členom 46. Register je javno dostopen na spletni strani ESMA in vsebuje informacije o storitvah ali poslih, ki jih lahko podjetja tretjih držav opravljajo, ter sklic na pristojni organ, odgovoren za nadzor teh podjetij v tretji državi.
Člen 49
Preklic registracije
1. ESMA prekliče registracijo podjetja iz tretje države v registru iz člena 48, če:
(a)
ima utemeljene razloge na podlagi dokumentiranih dokazov, da je podjetje iz tretje države pri opravljanju investicijskih storitev in poslov v Uniji ravnalo tako, da je nedvomno škodovalo interesom vlagateljev ali pravilnemu delovanju trgov; ali
(b)
ima utemeljene razloge na podlagi dokumentiranih dokazov, da je podjetje iz tretje države pri opravljanju investicijskih storitev in poslov v Uniji resno kršilo določbe, ki veljajo zanj v tretji državi, ter na podlagi katerih je Komisija sprejela sklep v skladu s členom 47(1);
(c)
zadevo posreduje pristojnemu organu tretje države, ta pa ne sprejme ustreznih ukrepov, potrebnih za zaščito vlagateljev in ustrezno delovanje trgov v Uniji, ali ne dokaže, da zadevno podjetje tretje države izpolnjuje zahteve, ki veljajo zanj v tretji državi; ter
(d)
najmanj 30 dni pred preklicem pristojnemu organu tretje države sporoči, da namerava preklicati registracijo podjetja tretje države.
2. ESMA Komisijo takoj obvesti o vsakem ukrepu, sprejetem v skladu z odstavkom 1, in svojo odločitev objavi na spletni strani.
3. Komisija oceni, ali pogoji, v skladu s katerimi je bil sklep iz člena 47(1) sprejet, za zadevno tretjo državo veljajo še naprej.
NASLOV IX
DELEGIRANI IN IZVEDBENI AKTI
POGLAVJE 1
Delegirani akti
Člen 50
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 1(9), člena 2(2), člena 13(2), člena 15(5), člena 17(3), člena 19(2) in (3), člena 31(4), člena 40(8), člena 41(8), člena 42(7), člena 45(10) ter člena 52(10) in (12) se prenese na Komisijo za nedoločen čas od 2. julija 2014.
3. Pooblastilo iz člena 1(9), člena 2(2), člena 13(2), člena 15(5), člena 17(3), člena 19(2) in (3), člena 31(4), člena 40(8), člena 41(8), člena 42(7), člena 45(10) ter člena 52(10) in (12) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 1(9), členom 2(2), členom 13(2), členom 15(5), členom 17(3), členom 19(2) in (3), členom 31(4), členom 40(8), členom 41(8), členom 42(7), členom 45(10) ter členom 52(10) in (12), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.
POGLAVJE 2
Izvedbeni akti
Člen 51
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga Evropski odbor za vrednostne papirje, ustanovljen s Sklepom Komisije 2001/528/ES (30). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
NASLOV X
KONČNE DOLOČBE
Člen 52
Poročila in pregled
1. Do 3. marca 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o tem, kakšen vpliv imajo obveznosti glede preglednosti, uvedene v skladu s členi 3 do 13, v praksi, zlasti vpliv mehanizma največjega obsega iz člena 5 - tudi na stroške trgovanja za upravičene nasprotne stranke in poklicne stranke ter na trgovanje z delnicam malih in srednjih podjetij - in na njegovo učinkovitost pri zagotavljanju, da uporaba ustreznih oprostitev ne bo vplivala na oblikovanje cen, in kako bi lahko deloval ustrezen mehanizem nalaganja sankcij pri kršitvah največjega obsega, ter kakšen vpliv naj bi imela uporaba in nadaljnja ustreznost opustitev obveznosti glede preglednosti pred trgovanjem, uvedene v skladu s členoma 4(2) in (3) ter člena 9(2) do (5).
2. Poročilo iz odstavka 1 zajema vpliv uporabe opustitve na podlagi člena 4(1)(a) in (b)(i) na evropske trge lastniških vrednostnih papirjev ter mehanizem največjega obsega po členu 5, zlasti glede:
(a)
ravni in trenda trgovanja v okviru nevidnih knjig naročil v Uniji od uvedbe te uredbe;
(b)
vpliva na kotirane razmike v zvezi s preglednostjo pred trgovanjem;
(c)
vpliva na obseg likvidnosti v vidnih knjigah naročil;
(d)
vpliva na konkurenco in vlagatelje v Uniji;
(e)
vpliva trgovanja z delnicami malih in srednjih podjetij;
(f)
dogodkov na mednarodni ravni ter pogovorov s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami.
3. Če je v poročilu ugotovljeno, da bi uporaba opustitve na podlagi člena 4(1)(a) in (b)(i) škodila oblikovanju cen ali trgovanju z delnicami malih in srednjih podjetij, Komisija po potrebi pripravi predloge glede uporabe navedenih opustitev, vključno s spremembami te uredbe. Takšni predlogi vključujejo oceno učinka predlaganih sprememb ter upoštevajo cilje te uredbe, učinek na motnje na trgu in konkurenco ter morebiten vpliv na vlagatelje v Uniji.
4. Do 3. marca 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o delovanju člena 26, vključno s tem, ali vsebina in oblika poročil o poslih, ki jih prejemajo in si jih izmenjujejo pristojni organi, v celoti omogočata spremljanje poslov investicijskih podjetij v skladu s členom 26(1). Komisija lahko sprejme katere koli ustrezne predloge, vključno z zagotavljanjem, da se podatki o poslih posredujejo v sistem, ki ga določi ESMA, namesto pristojnim organom, kar zadevnim pristojnim organom omogoča dostop do vseh informacij, sporočenih v skladu s tem členom za namene te uredbe in Direktive 2014/65/EU in odkrivanje trgovanja z notranjimi informacijami in zlorabe trga v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014.
5. Do 3. marca 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o primernih rešitvah za zmanjšanje nesimetričnosti informacij med udeleženci na trgu ter orodja, s katerimi bi regulativni organi na mestih trgovanja lahko bolje spremljali dejavnosti ponudbe. V tem poročilu je treba vsaj oceniti, ali je za izpolnitev teh ciljev izvedljiva uvedba evropskega sistema najboljše ponudbe in povpraševanja (European best bid and offer system - EBBO) za konsolidirane tečaje.
6. Do 3. marca 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o doseženem napredku pri selitvi trgovanja s standardiziranimi izvedenimi finančnimi instrumenti OTC na borze ali elektronske trgovalne platforme v skladu s členoma 25 in 28.
7. Do 3. julija 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o gibanju cen za podatke o preglednosti pred trgovanjem in po njem z reguliranih trgov, MTF, OTF, od APA in iz CTP.
8. Do 3. julija 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o pregledu določb o interoperabilnosti iz člena 36 te uredbe in člena 8 Uredbe (EU) št. 648/2012.
9. Do 3. julija 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi členov 35 in 36 te uredbe ter členov 7 in 8 Uredbe (EU) št. 648/2012.
Do 3. julija 2021 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi člena 37.
10. Do 3. julija 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o vplivu členov 35 in 36 te uredbe na novoustanovljene in pooblaščene CNS iz člena 35(5) in mesta trgovanja, ki so s temi CNS tesno povezana, ter o tem, ali se podaljša prehodno ureditev iz člena 35(5), ob upoštevanju morebitnih koristi za potrošnike zaradi izboljšanja konkurence in stopnje izbire, ki jo imajo udeleženci na trgu, pa tudi morebitnega nesorazmernega vpliva teh določb na novoustanovljene in pooblaščene CNS in omejitev lokalnih udeležencev na trgu pri dostopu do globalnih CNS ter nemoteno delovanje trga.
Komisija lahko na podlagi ugotovitev tega poročila sprejme delegirani akt v skladu s členom 50, s katerim podaljša prehodno obdobje v skladu s členom 35(5) za največ 30 mesecev.
11. Do 3. julija 2019 Komisija po posvetovanju z ESMA predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o tem, ali je prag iz člena 36(5) še naprej ustrezen in ali je še naprej na voljo mehanizem izvzetja v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi.
12. Do 3. julija 2016 Komisija na podlagi ocene tveganja, ki jo pripravi ESMA, ob posvetovanju z ESRB, predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, v katerem oceni potrebo po začasnem izvzetju izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, iz področja uporabe členov 35 in 36. To poročilo upošteva morebitna tveganja za splošno stabilnost in pravilno delovanje finančnih trgov v vsej Uniji zaradi določb o prostem dostopu v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi.
Komisija lahko na podlagi ugotovitev navedenega poročila sprejme delegirani akt v skladu s členom 50, s katerim izvzame izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na borzi, iz področja uporabe členov 35 in 36 za največ 30 mesecev od 3. januarja 2017.
Člen 53
Spremembe Uredbe (EU) št. 648/2012
Uredba (EU) št. 648/2012 se spremeni:
1.
členu 5(2) se doda naslednji pododstavek:
„ESMA pri pripravi osnutkov regulativnih tehničnih standardov v skladu s tem odstavkom ne posega v predhodno določbo glede pogodb o izvedenih finančnih instrumentih na energente C6, kot je določeno v členu 95 Direktive 2014/65/EU (31).
(31) Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).“;" 						
2.
člen 7 se spremeni:
(a)
odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
„1. CNS z dovoljenjem za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC mediskriminatorno in pregledno sprejme kliring takšnih pogodb, tudi kar zadeva zahteve glede zavarovanja s premoženjem in pristojbine, povezane z dostopom, ne glede na mesto trgovanja. To zlasti zagotovi, da bo imelo mesto trgovanja pravico do nediskriminatorne obravnave pogodb, s katerimi se trguje na tem mestu trgovanja, kar zadeva:
(a)
zahteve glede zavarovanja s premoženjem in pobota ekonomsko enakovrednih pogodb, če vključitev teh pogodb v postopke realizacije in druge postopke pobota CNS, ki temeljijo na veljavni zakonodaji o insolventnosti, ne bi ogrozila tekočega in pravilnega delovanja, veljavnosti ali izvršljivosti teh postopkov; ter
(b)
navzkrižno kritje s povezanimi pogodbami, ki jih obračuna ista CNS na podlagi modela tveganja, skladnega s členom 41.
CNS lahko zahteva, da zadevno mesto trgovanja izpolnjuje operativne in tehnične zahteve CNS, tudi zahteve o obvladovanju tveganja.“;
(b)
doda se naslednji odstavek:
„6. Pogoji iz odstavka 1 glede nediskriminatorne obravnave v smislu obravnave pogodb, s katerimi se trguje na zadevnem mestu trgovanja, kar zadeva zahteve glede zavarovanja s premoženjem in pobota gospodarsko enakovrednih pogodb ter navzkrižnega kritja s povezanimi pogodbami, ki jih obračuna ista CNS, se natančneje določijo s tehničnimi standardi, ki se sprejmejo v skladu s členom 35(6)(e) Uredbe (EU) št. 600/2014 (32).“;
3.
v členu 81(3) se doda naslednji pododstavek:
„Repozitorij sklenjenih poslov posreduje podatke pristojnim organom v skladu z zahtevami iz člena 26 Uredbe (EU) št. 600/2014 (32)“.
Člen 54
Prehodne določbe
1. Podjetja tretjih držav lahko še naprej opravljajo storitve in posle v državah članicah v skladu z nacionalnimi ureditvami do tri leta po tem, ko Komisija v skladu s členom 47 sprejme sklep v zvezi z zadevno tretjo državo.
2. Če Komisija oceni, da izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, v skladu s členom 52(12) ni potrebno izključiti iz področja uporabe členov 35 in 36, lahko CNS ali mesto trgovanja pred začetkom uporabe te uredbe pri svojem pristojnem organu zaprosi za dovoljenje za uporabo prehodne ureditve. Pristojni organ lahko ob upoštevanju tveganj zaradi uporabe pravic dostopa iz člena 35 ali 36 glede izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, za pravilno delovanje ustrezne CNS ali mesta trgovanja ob upoštevanju finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na borzi, odloči, da se člen 35 ali 36 ne uporablja za ustrezno CNS oz. mesto trgovanja v prehodnem obdobju do 3. julija 2019. Kadar se odobri prehodno obdobje, CNS ali mesto trgovanja v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, v tem prehodnem obdobju nima pravice dostopa po členu 35 ali 36. Pristojni organ o odobritvi prehodnega obdobja obvesti ESMA in v zvezi s CNS kolegij pristojnih organov za to CNS.
Kadar je CNS, ki ji je bila odobrena uporaba prehodne ureditve, tesno povezana z enim ali več mesti trgovanja, ta mesta trgovanja v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, v prehodnem obdobju nimajo pravice dostopa po členu 35 ali 36.
Kadar je mesto trgovanja, ki mu je bila odobrena uporaba prehodne ureditve, tesno povezano z eno ali več CNS, te CNS v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na borzi, v prehodnem obdobju nimajo pravice dostopa po členu 35 ali 36.
Člen 55
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba se uporablja od 3. januarja 2017.
Ne glede na drugi odstavek se člen 1(8) in(9), člen 2(2), člen 5(6) in(9), člen 7(2), člen 9(5), člen 11(4), člen 12(2), člen 13(2), člen 14(7), člen 15(5), člen 17(3), člen 19(2) in (3), člen 20(3), člen 21(5), člen 22(4), člen 23(3), člen 25(3), člen 26(9), člen 27(3), člen 28(4), člen 28(5), člen 29(3), člen 30(2), člen 31(4), člen 32(1),(5) in (6), člen 33(2), člen 35(6), člen 36(6), člen 37(4), člen 38(3), člen 40(8), člen 41(8), člen 42(7), člen 45(10), člen 46(7), člen 47(1) in (4), člen 52(10) in (12) ter člen 54(1) uporabljajo takoj po začetku veljavnosti te uredbe.
Ne glede na drugi odstavek se člen 37(1), (2) in (3) uporablja od 3. januarja 2019.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 15. maja 2014