NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1307/2014
ze dne 8. prosince 2014,
kterým se stanoví kritéria a zeměpisné oblasti k určení vysoce biologicky rozmanitých travních porostů pro účely čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES o jakosti benzinu a motorové nafty a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES ze dne 13. října 1998 o jakosti benzinu a motorové nafty a o změně směrnice Rady 93/12/EHS (1), ve znění směrnice 2009/30/ES (2), a zejména na čl. 7b odst. 3 písm. c) druhý pododstavec uvedené směrnice,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (3), a zejména na čl. 17 odst. 3 písm. c) druhý pododstavec uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice 98/70/ES a 2009/28/ES stanoví, že biopaliva a biokapaliny lze započítat do stanovených cílů a hospodářské subjekty mohou využít podporu z veřejných prostředků, jen pokud jsou splněna kritéria udržitelnosti stanovená v uvedených směrnicích. V rámci tohoto režimu lze biopaliva a biokapaliny započítat do cílů nebo podporovat z veřejných prostředků jen v případě, že nejsou vyrobeny ze surovin získaných z půdy, která měla v lednu 2008 nebo později status vysoce biologicky rozmanitého travního porostu, ledaže je v případě jiného než původního vysoce biologicky rozmanitého travního porostu prokázáno, že získávání surovin je nezbytné k uchování statusu travního porostu.
(2)
Ustanovení čl. 17 odst. 3 písm. c) posledního pododstavce směrnice 2009/28/ES a čl. 7b odst. 3 písm. c) posledního pododstavce směrnice 98/70/ES vyžadují, aby Komise stanovila kritéria a zeměpisné oblasti k určení travních porostů, které se považují za vysoce biologicky rozmanité travní porosty podle čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES.
(3)
Vysoce biologicky rozmanité travní porosty se v různých klimatických zónách liší a mohou zahrnovat mimo jiné vřesoviště, pastviny, louky, savany, stepi, křovinaté porosty, tundry a prérie. Uvedené oblasti si vytvářejí své typické charakteristiky, například s ohledem na hustotu stromového porostu a intenzitu pastvy a sečení. Pro účely čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES je proto vhodné použít širokou definici travního porostu.
(4)
Směrnice 98/70/ES a 2009/28/ES rozlišují původní a nepůvodní vysoce biologicky rozmanité travní porosty a oba druhy definují. Je tedy vhodné do těchto definic zahrnout operační kritéria. Pro účely tohoto nařízení je vhodné považovat znehodnocené travní porosty za ochuzené ve smyslu biologické rozmanitosti.
(5)
Soulad s čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES se ověřuje podle čl. 7c odst. 1 a 3 směrnice 98/70/ES a čl. 18 odst. 1 a 3 směrnice 2009/28/ES.
(6)
Na mezinárodní úrovni nejsou k dispozici úplné informace o zeměpisných oblastech vysoce biologicky rozmanitých travních porostů. Toto nařízení proto stanoví zeměpisné oblasti pouze pro takové vysoce biologicky rozmanité travní porosty, pro něž jsou informace již k dispozici.
(7)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro udržitelnost biopaliv a biokapalin zřízeného podle čl. 25 odst. 2 směrnice 2009/28/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Pro účely čl. 7b odst. 3 písm. c) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) směrnice 2009/28/ES se použijí tato kritéria a definice:
1)
„travním porostem“ se rozumí suchozemské ekosystémy, v nichž nepřetržitě nejméně po dobu pěti let převládá bylinná nebo křovinná vegetace. Zahrnuty jsou louky nebo pastviny, na kterých se sklízí seno, ale vyloučeny jsou půdy obdělávané za účelem produkce jiných plodin a orná půda dočasně ležící ladem. Dále jsou vyloučeny souvisle zalesněné oblasti podle definice v čl. 17 odst. 4 písm. b) směrnice 2009/28/ES, ledaže jde o zemědělsko-lesnické systémy včetně systémů obhospodařování půdy, kdy se v zemědělských podmínkách společně hospodaří se stromy a provozují systémy pěstování plodin nebo živočišné výroby. Převládáním bylinné nebo křovinné vegetace se rozumí, že společně pokrývá větší plochu půdy než porost korun stromů;
2)
„lidským zásahem“ se rozumí řízená pastva, sečení, řezání, sklizeň nebo vypalování;
3)
„vysoce biologicky rozmanitým travním porostem“ se rozumí travní porost, který:
a)
by bez lidského zásahu zůstal zachován jako travní porost; a
b)
stále vykazuje přirozené složení druhů a ekologické charakteristiky a procesy;
4)
„nepůvodním vysoce biologicky rozmanitým travním porostem“ se rozumí travní porost, který:
a)
by bez lidského zásahu nezůstal zachován jako travní porost; a
b)
není znehodnocen, tj. nevykazuje dlouhodobý úbytek biologické rozmanitosti například v důsledku nadměrné pastvy, mechanického poškození vegetace, eroze půdy nebo snížení kvality půdy; a
c)
je druhově bohatý, tj. je:
i)
stanovištěm značného významu pro kriticky ohrožené, ohrožené nebo zranitelné druhy zařazené na Červený seznam ohrožených druhů Mezinárodního svazu ochrany přírody (IUCN) nebo na jiné seznamy s podobným účelem, pokud jde o druhy nebo stanoviště, stanovené ve vnitrostátních právních předpisech nebo uznané příslušným vnitrostátním orgánem v zemi původu suroviny; nebo
ii)
stanovištěm značného významu pro endemické druhy nebo druhy s omezenou oblastí výskytu; nebo
iii)
stanovištěm značného významu pro genetickou rozmanitost v rámci druhů; nebo
iv)
stanovištěm značného významu pro celosvětově významné koncentrace stěhovavých druhů nebo shromažďujících se druhů; nebo
v)
regionálně či vnitrostátně významným, vysoce ohroženým nebo jedinečným ekosystémem.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 3, za vysoce biologicky rozmanité travní porosty se vždy považují travní porosty v těchto zeměpisných oblastech Evropské unie:
1)
stanoviště uvedená v příloze I směrnice Rady 92/43/EHS (4);
2)
stanoviště značného významu pro druhy živočichů a rostlin v zájmu Unie uvedené v přílohách II a IV směrnice 92/43/EHS;
3)
stanoviště značného významu pro volně žijící druhy ptáků uvedené v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (5).
Vysoce biologicky rozmanité travní porosty v Evropské unii se neomezují na zeměpisné oblasti uvedené v bodech 1, 2 a 3 tohoto článku. Kritéria pro vysoce biologicky rozmanité travní porosty stanovené v článku 1 mohou splnit jiné travní porosty.
Článek 3
Pokud je prokázáno, že získávání surovin je nezbytné k uchování statusu travního porostu, není třeba předkládat žádné další doklady prokazující soulad s čl. 7b odst. 3 písm. c) bodem ii) směrnice 98/70/ES a čl. 17 odst. 3 písm. c) bodem ii) směrnice 2009/28/ES.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. října 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 8. prosince 2014.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1307/2014
z dne 8. decembra 2014
o opredelitvi meril in geografskega obsega travinj z veliko biotsko raznovrstnostjo za namene člena 7b(3)(c) Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter člena 17(3)(c) Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva, ter spremembi Direktive 93/12/EGS (1) kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/30/ES (2) in zlasti drugega pododstavka člena 7b(3)(c) Direktive,
ob upoštevanju Direktive 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, spremembi in poznejši razveljavitvi direktiv 2001/77/ES in 2003/30/ES (3) in zlasti drugega pododstavka člena 17(3)(c) Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Direktivi 98/70/ES in 2009/28/ES določata, da se lahko biogoriva in druga tekoča biogoriva štejejo k zastavljenim ciljem in lahko gospodarski subjekti izkoristijo javno podporo le v primeru, da so v skladu s trajnostnimi merili, določenimi v teh direktivah. Kot del tega programa se lahko biogoriva in tekoča biogoriva prištejejo k ciljem ali izkoristijo javno podporo v primeru, da niso proizvedena iz surovin, pridobljenih na zemljišču, ki je bilo januarja 2008 ali pozneje travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo, razen če je v primeru nenaravnih travinj z veliko biotsko raznovrstnostjo dokazano, da je pridelovanje surovin nujno za ohranitev statusa travinja.
(2)
Zadnji pododstavek člena 17(3)(c) Direktive 2009/28/ES in zadnji pododstavek člena 7b(3)(c) Direktive 98/70/ES zahtevata, da Komisija določi merila in geografski obseg za opredelitev travinj, ki izpolnjujejo pogoje za travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo v skladu s členom 7b(3)(c) Direktive 98/70/ES in členom 17(3)(c) Direktive 2009/28/ES.
(3)
Travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo se razlikujejo po podnebnih območjih in lahko med drugim vključujejo vresje, pašnike, travnike, savane, stepe, grmišča, tundro in prerije. Ta območja razvijajo posebne značilnosti na primer glede stopnje pokritosti z drevjem ter intenzivnosti paše in košnje. Za namene člena 7b(3)(c) Direktive 98/70/ES in člena 17(3)(c) Direktive 2009/28/ES je zato primerno uporabiti širšo opredelitev travinja.
(4)
Direktivi 98/70/ES in 2009/28/ES razlikujeta med naravnim in nenaravnim travinjem z veliko biotsko raznovrstnostjo in zagotavljata opredelitvi za obe vrsti. Zato je v ti opredelitvi primerno vključiti operativna merila. Za namene te uredbe je primerno, da se degradirano travinje upošteva kot osiromašeno z vidika biotske raznovrstnosti.
(5)
Skladnost s členom 7b(3)(c) Direktive 98/70/ES in členom 17(3)(c) Direktive 2009/28/ES se preveri v skladu s členom 7c(1) in (3) Direktive 98/70/ES ter členom 18(1) in (3) Direktive 2009/28/ES.
(6)
Celovite informacije o geografskih obsegih biotsko zelo raznovrstnih travinj niso na voljo na mednarodni ravni. Zato ta uredba določa geografske obsege le za tista travinja z veliko biotsko raznovrstnostjo, za katera so te informacije že na voljo.
(7)
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za trajnost biogoriv in drugih tekočih biogoriv, ustanovljenega s členom 25(2) Direktive 2009/28/ES -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Za namene člena 7b(3)(c) Direktive 98/70/ES in člena 17(3)(c) Direktive 2009/28/ES veljajo naslednja merila in opredelitve:
1.
„travinje“ pomeni kopenske ekosisteme, v katerih nepretrgano prevladuje zeliščna ali grmovna vegetacija najmanj pet let. Vključuje travnik ali pašnik, na katerem se prideluje seno, izključuje pa zemljišče, na katerem se gojijo drugi pridelki, ali kmetijsko zemljišče, ki je začasno neobdelano. Poleg tega izključuje nepretrgana gozdnata območja, kot so opredeljena v členu 17(4)(b) Direktive 2009/28/ES, razen kmetijsko-gozdarskih sistemov, kjer se gospodari z drevesi skupaj s pridelki, ali živinorejskih sistemov na kmetijskih območjih. Prevlada zeliščne ali grmovne vegetacije pomeni, da je njihova skupna pokrovnost tal večja kot zastornost s krošnjami dreves.
2.
„človekov poseg“ pomeni upravljano pašo, košnjo, rezanje, nabiranje ali sežiganje.
3.
„naravno travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo“ pomeni travinje, ki:
(a)
bi ostalo travinje brez človekovega poseganja in
(b)
ki ohranja naravno sestavo vrst ter ekološke značilnosti in procese.
4.
„nenaravno travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo“ pomeni travinje, ki:
(a)
brez človekovega posega ne bi bilo več travinje;
(b)
ni degradirano, kar pomeni, da zanj ni značilna dolgoročna izguba biotske raznovrstnosti na primer zaradi prekomerne popasenosti, mehanskih poškodb vegetacije, erozije tal ali izgube kakovosti tal;
(c)
ima veliko število vrst, kar pomeni, da je:
(i)
habitat bistvenega pomena za kritično ogrožene vrste, ogrožene ali ranljive vrste, kot so razvrščene na rdečem seznamu ogroženih vrst Mednarodne zveze za ohranjanje narave ali drugih seznamih s podobnim namenom za vrste ali habitate, določene v nacionalni zakonodaji ali priznane s strani pristojnega nacionalnega organa v državi izvora surovin ali
(ii)
habitat bistvenega pomena za endemične vrste ali vrste z omejenim obsegom ali
(iii)
habitat bistvenega pomena za gensko pestrost znotraj vrst ali
(iv)
habitat bistvenega pomena za globalno pomembne koncentracije selivskih vrst ali kongregativnih vrst ali
(v)
regionalno ali nacionalno pomemben ali zelo ogrožen ali edinstven ekosistem.
Člen 2
Brez poseganja v člen 3 šteje travinje v naslednjih geografskih obsegih Evropske unije vedno za travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo:
1.
habitati s seznama v Prilogi I k Direktivi Sveta 92/43/EGS (4);
2.
habitati bistvenega pomena za živalske in rastlinske vrste v interesu Unije s seznamov v prilogah II in IV Direktive 92/43/EGS;
3.
habitati bistvenega pomena za prostoživeče vrste ptic s seznama v Prilogi I Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5).
Travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo v Evropski uniji ni omejeno na geografske obsege iz točk 1, 2 in 3 tega člena. Drugo travinje lahko izpolnjuje merila za travinje z veliko biotsko raznovrstnostjo, določena v členu 1.
Člen 3
Če je dokazano, da je pridelovanje surovine potrebno za ohranitev statusa travinja, ni potreben noben drugi dokaz za skladnost s členom 7b(3)(c)(ii) Direktive 98/70/ES in členom 17(3)(c)(ii) Direktive 2009/28/ES.
Člen 4
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. oktobra 2015.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.
V Bruslju, 8. decembra 2014