NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 906/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o výdaje na veřejnou intervenci
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (1), a zejména na čl. 20 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013 mají být intervenční opatření pro regulaci zemědělských trhů financována Unií za podmínek stanovených právními předpisy v odvětví zemědělství. Pokud jde o opatření týkající se veřejné intervence, určuje se částka, kterou má Unie financovat, ročními účetními závěrkami sestavenými platebními agenturami.
(2)
Výdaje na veřejnou intervenci se mohou do značné míry lišit. Je tedy nezbytné upřesnit pro každou kategorii operací, jaké výdaje jsou způsobilé k financování Unií, a zejména za jakých podmínek je lze uhradit. Pro tento účel je třeba stanovit podmínky způsobilosti a metody výpočtu těchto výdajů. Dále je třeba stanovit, zda se tyto výdaje mají zaúčtovat na základě údajů skutečně zaznamenaných platebními agenturami, nebo na základě paušálních částek stanovených Komisí.
(3)
Aby mohly členské státy, jejichž měnou není euro, provádět za harmonizovaných podmínek konsolidaci svých výdajů a svých nákladů v národní měně i v eurech, je třeba stanovit podmínky, za kterých se operace týkající se veřejného skladování zapíší do jejich účtů, a jaký směnný kurz se má použít.
(4)
Ocenění operací týkajících se veřejného skladování závisí rovněž na povaze operací a na platných právních předpisech z jednotlivých odvětví zemědělství. Napříště je proto třeba vymezit obecné pravidlo, kterým se stanoví, že hodnota nákupů a prodejů se rovná součtu plateb a příjmů, které byly nebo mají být realizovány u hmotných operací, a zvláštní pravidla nebo zvláštní případy, které je třeba vzít v úvahu.
(5)
Opatření tohoto nařízení nahrazují příslušná ustanovení uvedená v nařízení Komise (ES) č. 884/2006 (2), které bylo zrušeno nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví podmínky a pravidla pro financování výdajů na intervenční opatření související s veřejným skladováním z Evropského zemědělského záručního fondu (dále jen „EZZF“).
Článek 2
Intervenční opatření v podobě veřejného skladování
Intervenční opatření v podobě veřejného skladování mohou zahrnovat operace v souvislosti s nákupem, skladováním, dopravou a přemísťováním zásob, jakož i prodejem a jinou distribucí zemědělských produktů za podmínek stanovených platnými právními předpisy v odvětví zemědělství a tímto nařízením.
Článek 3
Financování intervenčních výdajů vzniklých v rámci operací veřejného skladování
1. V rámci operací veřejného skladování podle článku 2 financuje EZZF z titulu intervence, pokud odpovídající výdaje nebyly jiným způsobem stanoveny právními předpisy z jednotlivých odvětví zemědělství, tyto výdaje:
a)
finanční náklady na finanční prostředky mobilizované členskými státy pro nákup produktů podle metod výpočtu stanovených v příloze I;
b)
výdaje na hmotné operace související s nákupem, prodejem nebo s jakýmkoli jiným přechodem vlastnictví k produktům (uskladnění, skladování a vyskladnění produktů v rámci veřejného skladování) podle přílohy II na základě paušálních částek jednotných pro celou Unii a vypočítaných metodami uvedenými v příloze III;
c)
výdaje na hmotné operace, které nejsou nutně spojeny s nákupem, prodejem nebo jakýmkoli jiným přechodem vlastnictví k produktům na základě paušálních nebo nepaušálních částek podle ustanovení stanovených Komisí v rámci právních předpisů v odvětví zemědělství týkajících se těchto produktů a v příloze IV;
d)
výdaje na přepravu na území členského státu nebo mimo jeho území nebo na vývoz na základě paušálních nebo nepaušálních částek; tyto výdaje je třeba schválit v souladu s postupem uvedeným v čl. 229 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1308/2013 (4);
e)
snížení hodnoty skladovaných produktů podle metod výpočtu stanovených v příloze V;
f)
rozdíly (zisky a ztráty) mezi účetní hodnotou a distribuční cenou produktů nebo rozdíly vyplývající z jiných činitelů.
2. Aniž jsou dotčena zvláštní pravidla a rozhodné činitele stanovené v přílohách tohoto nařízení nebo v zemědělských právních předpisech, pro členské státy, jejichž měnou není euro, platí, že výdaje podle odst. 1 písm. b) a c) tohoto článku, které se vypočítají na základě částek stanovených v eurech, a výdaje nebo příjmy uskutečněné v národní měně podle tohoto nařízení se převádějí na národní měnu nebo na euro na základě posledního směnného kurzu stanoveného Evropskou centrální bankou před účetním obdobím, během něhož se operace zapisují na účty platební agentury.
Pro účely tohoto nařízení se účetním obdobím rozumí období uvedené v čl. 3 odst. 3 písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014.
Článek 4
Ocenění operací týkajících se veřejného skladování
1. Hodnota nákupů a prodejů se rovná součtu plateb nebo příjmů, které byly nebo mají být realizovány u hmotných operací, s výjimkou případů, kdy se použijí zvláštní ustanovení uvedená v tomto článku, a s výhradou ustanovení v:
a)
příloze VI, pokud jde o chybějící množství;
b)
příloze VII, pokud jde o produkty znehodnocené nebo zničené;
c)
příloze VIII, pokud jde o uskladněné produkty, u nichž bylo zamítnuto převzetí.
2. Určení hodnoty nákupů se provádí pro uskladňovaná množství produktů uskladněná na základě ceny v rámci veřejné intervence s přihlédnutím k navýšením, bonifikacím, slevám, procentním podílům a koeficientům, které se mají použít na ceny v rámci veřejné intervence při nákupu produktu v souladu s kritérii vymezenými právními předpisy v odvětví zemědělství.
V případech a situacích uvedených v příloze VI a v bodě 2 písm. a) a c) přílohy VII se však k navýšením, bonifikacím, slevám, procentním podílům a koeficientům nepřihlíží.
Hodnota produktů znehodnocených nebo zničených buď v důsledku přírodních katastrof, nebo příliš dlouhého skladování, jak je uvedeno v bodě 2 přílohy VII tohoto nařízení, se určí prováděcím aktem Komise. Tento akt se přijme v souladu s přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013.
3. Aniž je dotčena příloha V, hodnota produktů zpřístupněných a financovaných z Fondu evropské pomoci nejchudším osobám je cena v rámci veřejné intervence platná 1. října každého roku. Pro členské státy, jejichž měnou není euro, se účetní hodnota intervenčních produktů převádí na národní měnu pomocí směnného kurzu platného 1. října uvedeného roku.
Pokud se intervenční produkty převádí z jednoho členského státu do druhého, dodavatelský členský stát zaznamená doručený produkt v účtech jako nulovou položku a členský stát určení jej zaznamená jako příjem v měsíci odeslání, přičemž použije cenu vypočítanou v souladu s prvním pododstavcem.
4. Náklady placené nebo účtované při nákupu produktů za hmotné operace uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. c) v souladu s právními předpisy Unie se zanášejí na účet jako výdaje nebo příjmy vztahující se k technickým nákladům, a to odděleně od nákupní ceny.
5. Na finančních účtech uvedených v čl. 3 odst. 3 písm. a) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 se množství produktů, která se nacházejí na skladě na konci účetního období a která se mají převést do následujícího účetního období, ocení průměrnou účetní hodnotou (převodní cenou), která se určí v měsíčním účetnictví z posledního měsíce účetního období.
6. Uskladněná množství, u kterých se ukáže, že nesplňují podmínky pro skladování, se v okamžiku vyskladnění zaúčtují jako prodaná za cenu, za kterou byla nakoupena.
Pokud však jsou v okamžiku fyzického vyskladnění produktu splněny podmínky pro uplatnění písm. b) přílohy VI, vyskladnění zboží se předem zkonzultuje s Komisí.
7. Jestliže účet vykazuje kreditní zůstatek, odečte se tento od výdajů běžného účetního období.
8. Jestliže po prvním dni v měsíci nastane změna v paušálních částkách, platebních lhůtách, úrokových sazbách či v jiných činitelích používaných pro výpočet, nové činitele se pro hmotné operace použijí od následujícího měsíce.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2014.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 906/2014
z dne 11. marca 2014
o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z odhodki za javno intervencijo
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. 1306/2013 z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (EC) št. 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (1) ter zlasti člena 20(2) in (3) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V skladu s členom 4(1)(a) Uredbe (EU) št. 1306/2013 intervencijske ukrepe za urejanje kmetijskih trgov financira Unija v skladu s pogoji iz področne kmetijske zakonodaje. Za javne intervencijske ukrepe je znesek, ki ga financira Unija, določen z letnimi obračuni, ki jih pripravijo plačilne agencije.
(2)
Odhodki za javno intervencijo so lahko zelo različni. Zato bi bilo treba za vsako kategorijo postopkov natančno opredeliti, kateri odhodki so upravičeni do financiranja Unije, in zlasti, pod katerimi pogoji je te odhodke mogoče kriti. Zato bi bilo treba določiti pogoje za upravičenost in načine izračuna upravičenih odhodkov. Nadalje bi bilo treba določiti, v katerih primerih je te odhodke treba knjižiti na podlagi elementov, ki jih plačilne agencije dejansko evidentirajo, ali na podlagi standardnih zneskov, ki jih določi Komisija.
(3)
Da bi državam članicam, katerih valuta ni euro, omogočili, da na usklajen način konsolidirajo svoje odhodke in stroške v nacionalni valuti in v eurih, bi bilo treba določiti pogoje za evidentiranje postopkov javnega skladiščenja v njihovih obračunih in veljavni menjalni tečaj.
(4)
Vrednotenje postopkov javnega skladiščenja je prav tako odvisno od vrste postopkov in veljavne področne kmetijske zakonodaje. Zato bi bilo treba določiti splošno pravilo, ki določa, da je vrednost nakupljenih in prodanih količin enaka vsoti plačil in prejemkov, ki so bili izvršeni ali bodo izvršeni za fizične postopke, ter posebna pravila ali primere, ki jih je treba upoštevati.
(5)
Ukrepi iz te uredbe nadomeščajo ustrezne določbe iz Uredbe Komisije (ES) št. 884/2006 (2), razveljavljene z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 907/2014 (3) -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet
Ta uredba določa pogoje in pravila, ki se uporabljajo za financiranje odhodkov za intervencijske ukrepe v zvezi z javnim skladiščenjem s strani Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS).
Člen 2
Intervencijski ukrepi v obliki javnega skladiščenja
Intervencijski ukrepi v obliki javnega skladiščenja lahko obsegajo nakup, skladiščenje, prevoz in prenos zalog ter prodajo in druge oblike odstranitve kmetijskih proizvodov pod pogoji iz veljavne področne kmetijske zakonodaje in te uredbe.
Člen 3
Financiranje odhodkov za intervencijo v okviru postopkov javnega skladiščenja
1. V okviru postopkov javnega skladiščenja iz člena 2 EKJS na podlagi intervencije financira naslednje odhodke, pod pogojem, da ustrezni odhodki niso bili drugače določeni v okviru veljavne področne kmetijske zakonodaje:
(a)
stroške financiranja za sredstva, ki so jih države članice namenile za nakup proizvodov, v skladu z načini izračuna iz Priloge I;
(b)
odhodke za fizične postopke, vezane na nakup, prodajo ali kakršno koli drugo obliko prenosa proizvodov (vnos, skladiščenje in izskladiščenje proizvodov iz sistema javnega skladiščenja), navedene v Prilogi II, na podlagi enotnih standardnih zneskov za Unijo, izračunanih v skladu z načini iz Priloge III;
(c)
odhodke za fizične postopke, ki niso nujno povezani z nakupom, prodajo ali kakršno koli drugo obliko prenosa proizvodov, na podlagi standardnih ali nestandardnih zneskov v skladu z določbami, ki jih je Komisija določila v področni kmetijski zakonodaji v zvezi z zadevnimi proizvodi in v Prilogi IV;
(d)
odhodke, ki nastanejo pri prevozu znotraj ali zunaj ozemlja države članice ali pri izvozu, na podlagi standardnih ali nestandardnih zneskov, ki se odobrijo v skladu s postopkom iz člena 229(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4);
(e)
amortizacijo uskladiščenih proizvodov v skladu z načini izračuna iz Priloge V;
(f)
razlike (dobički in izgube) med računovodsko vrednostjo in ceno odstranitve proizvodov ali razlike, ki nastanejo zaradi drugih dejavnikov.
2. Za države članice, katerih valuta ni euro, se brez poseganja v posebna pravila in operativne dogodke, določene v prilogah k tej uredbi ali v kmetijski zakonodaji, odhodki iz točk (b) in (c) odstavka 1 tega člena, ki so izračunani na podlagi zneskov, določenih v eurih, in odhodki ali prihodki v nacionalni valuti v okviru te uredbe pretvorijo v nacionalno valuto oziroma v eure na podlagi zadnjega menjalnega tečaja, ki ga določi Evropska centralna banka pred obračunskim letom, v katerem se postopki evidentirajo v obračunih plačilne agencije.
Za namene te uredbe obračunsko leto pomeni obdobje iz člena 3(3)(a) Delegirane uredbe (EU) št. 907/2014.
Člen 4
Vrednotenje postopkov javnega skladiščenja
1. Vrednost nakupljenih in prodanih količin je enaka vsoti plačil ali prejemkov, ki so bili izvršeni ali bodo izvršeni za fizične postopke, razen v primeru posebnih določb iz tega člena in ob upoštevanju določb iz:
(a)
Priloge VI za manjkajoče količine;
(b)
Priloge VII za proizvode s poslabšano kakovostjo ali uničene proizvode;
(c)
Priloge VIII za proizvode, ki so bili vneseni v skladišče, vendar je bil njihov prevzem zavrnjen.
2. Vrednost nakupljenih količin se določi za količine proizvodov, ki se vnesejo v skladišče, na podlagi javne intervencijske cene ob upoštevanju povišanj, premij, znižanj, odstotkov in koeficientov, ki se uporabljajo za ceno javne intervencije v času nakupa v skladu z merili iz področne kmetijske zakonodaje.
Vendar pa se v primerih in situacijah iz Priloge VI in točk 2(a) in (c) Priloge VII povišanja, premije, znižanja, odstotki in koeficienti ne upoštevajo.
Vrednost proizvodov s poslabšano kakovostjo ali uničenih proizvodov zaradi naravnih nesreč ali predolgega skladiščenja, kot je navedeno v točki 2 Priloge VII k tej uredbi, se določi z izvedbenim aktom Komisije. Navedeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 229(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013.
3. Brez poseganja v Prilogo V je vrednost proizvodov, ki so na voljo in so financirani v okviru Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim, cena javne intervencije, veljavna 1. oktobra posameznega leta. Za države članice, katerih valuta ni euro, se računovodska vrednost intervencijskih proizvodov preračuna v nacionalno valuto po menjalnem tečaju, veljavnem 1. oktobra navedenega leta.
Kadar se intervencijski proizvodi prenesejo iz ene države članice v drugo, država članica dobaviteljica dobavljene proizvode evidentira v obračune po ničelni vrednosti, namembna država članica pa jih evidentira kot prejemek v mesecu odpreme po ceni, izračunani v skladu s prvim pododstavkom.
4. Stroški, ki se pri nakupu proizvodov plačajo ali zaračunajo za fizične postopke iz člena 3(1)(c) v skladu s pravili Unije, se v obračune vnesejo kot odhodki ali prihodki v zvezi s tehničnimi stroški ločeno od nakupne cene.
5. V računovodski evidenci iz člena 3(3)(a) Delegirane uredbe (EU) št. 907/2014 se količine v skladišču ob koncu obračunskega leta, ki bodo prenesene v naslednje obračunsko leto, ovrednotijo po svoji povprečni računovodski vrednosti (cena prenosa), določeni z mesečnim obračunom zadnjega meseca obračunskega leta.
6. Količine, ki se vnesejo v skladišče in za katere se izkaže, da ne izpolnjujejo pogojev za skladiščenje, se na dan izskladiščenja v obračune vnesejo kot prodaja po ceni, po kateri so bile nakupljene.
Če so v času dejanskega izskladiščenja proizvoda izpolnjeni pogoji za uporabo točke (b) Priloge VI, se o izskladiščenju blaga predhodno posvetuje s Komisijo.
7. Kadar račun izkaže pozitivno stanje, se to odšteje od odhodkov za tekoče obračunsko leto.
8. V primeru spremembe standardnih zneskov, rokov plačila, obrestnih mer ali drugih elementov izračuna po prvem dnevu v mesecu se novi elementi uporabljajo za fizične postopke z učinkom od naslednjega meseca.
Člen 5
Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 11. marca 2014