PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 924/2012
ze dne 4. října 2012,
kterým se mění nařízení (ES) č. 91/2009 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1515/2001 ze dne 23. července 2001 o opatřeních, která může Společenství přijmout na základě zprávy přijaté orgánem WTO pro řešení sporů o antidumpingových a antisubvenčních opatřeních (1) (dále jen „zmocňovací nařízení WTO“), a zejména na článek 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 91/2009 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „konečné nařízení“).
B. ZPRÁVY PŘIJATÉ ORGÁNEM WTO PRO ŘEŠENÍ SPORŮ
(2)
Dne 28. července 2011 orgán pro řešení sporů (dále jen „OŘS“) Světové obchodní organizace (dále jen „WTO“) přijal zprávu odvolacího orgánu a zprávu skupiny odborníků ve znění zprávy odvolacího orgánu ve sporu „Evropská společenství - konečná antidumpingová opatření vztahující se na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli z Číny“ (3) (dále jen „zprávy“). V těchto zprávách bylo mimo jiné zjištěno, že EU jednala v rozporu s:
-
čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO s ohledem na čl. 9 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (4) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), jak je uplatňováno v šetření dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „šetření týkající se spojovacích prostředků“),
-
čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o vymezení výrobního odvětví Unie při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při šetření týkajícím se spojovacích prostředků,
-
čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí při šetření týkajícím se spojovacích prostředků, a
-
čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi při šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
C. POSTUP
(3)
Dne 6. března 2012 byl v souladu se zmocňovacím nařízením WTO zahájen přezkum zveřejněním oznámení (5) v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“). Evropská komise informovala strany, které byly předmětem šetření, jež vedlo k nařízení (ES) č. 91/2009 (dále jen „původní šetření“), o přezkumu a o způsobu, jakým měla být vzata v úvahu zjištění zpráv týkající se konečného nařízení.
D. DOTČENÝ VÝROBEK
(4)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z Čínské lidové republiky (dále označované jako „spojovací prostředky“ nebo „dotčené výrobky“).
(5)
Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
(6)
Zprávy nemají vliv na zjištění uvedená v 40. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, které se týkají dotčeného výrobku a obdobného výrobku.
E. ZJIŠTĚNÍ REVIDOVANÁ NA ZÁKLADĚ ZPRÁV
(7)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila konečná zjištění původního šetření a vzala přitom v úvahu doporučení a rozhodnutí OŘS. Toto opětovné posouzení vycházelo z informací shromážděných při původním šetření a z informací shromážděných po zveřejnění oznámení.
(8)
Původní šetření ohledně dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2006 do 30. září 2007 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Pokud jde o ukazatele důležité pro posouzení újmy, byly analyzovány údaje týkající se období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(9)
Toto nařízení má opravit ty části konečného nařízení, které podle zpráv přijatých OŘS odporují antidumpingové dohodě, a uvést tak konečné nařízení v soulad s doporučeními a rozhodnutími OŘS.
1. Individuální zacházení: uplatnění čl. 9 odst. 5 konečného nařízení
(10)
Tato část vysvětluje znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o čl. 9 odst. 5 základního nařízení, jak byl uplatněn při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(11)
Jak uvádí 81. až 84. bod odůvodnění konečného nařízení, bylo zjištěno, že všech pět vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jakož i tři individuálně zkoumaní vyvážející výrobci, kteří požadovali individuální zacházení, splňují všechny požadavky k tomu, aby jim bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Jak je uvedeno v 62. až 78. bodě odůvodnění konečného nařízení, čtyři vyvážející výrobci, kteří byli původně součástí vzorku, a jedna společnost, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování, byli označeni za nespolupracující společnosti, neboť v průběhu šetření předložili informace, které byly v rozporu s důkazy.
(12)
S ohledem na doporučení týkající se čl. 9 odst. 5 základního nařízení uvedená ve zprávách vyzvala Komise vyvážející výrobce v Čínské lidové republice, kteří se mají za to, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení, aby se přihlásili a poskytli jí informace nezbytné pro přezkoumání jejich současné situace, pokud jejich vývoz do Evropské unie je v současné době předmětem platných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky.
(13)
Komise vyzvala tyto výrobce, aby prohlásili, zda se domnívají, že byli při původním šetření odrazeni od spolupráce a od toho, aby požadovali individuální zacházení kvůli administrativní zátěži plynoucí z čl. 9 odst. 5 základního nařízení, nebo se domnívali, že nesplňují všechna kritéria uvedená v daném ustanovení. Tyto zúčastněné strany byly vyzvány, aby se přihlásily do 30 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení a:
-
sdělily, zda se domnívají, že byly v době zahájení úvodního šetření odrazeny od spolupráce a od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a
-
poskytly informace o objemu vývozu do Evropské unie a o vývozních cenách vztahující se na OŠ a použité při původním šetření.
(14)
Někteří vyvážející výrobci v ČLR vyjádřili obavy týkající se postupu provádění zpráv OŘS stanoveného v oznámení o zahájení řízení. Především zdůraznili, že zveřejněné lhůty považují za příliš krátké. Tvrdili, že na vyvážející výrobce byla uvalena nadměrná administrativní zátěž, jež měla odrazující účinek a zabránila jim v tom, aby se jim dostalo individuálního zacházení.
(15)
Obava vyjádřená oněmi vyvážejícími výrobci byla pokládána za neopodstatněnou. Komise tuto lhůtu považovala za přiměřenou vzhledem k administrativní zátěži a malému množství požadovaných informací. V oznámení o zahájení řízení bylo vysvětleno, že přezkum současné situace vyvážejícího výrobce bude zvážen, jakmile bude doručena žádost obsahující tyto informace:
-
prosté prohlášení, že se dotčený vyvážející výrobce domnívá, že byl odrazen, a proto nespolupracoval, ani nepožadoval individuální zacházení, a
-
naprosto základní údaje dokazující, že během původního období šetření dotčený výrobek dovážel do EU.
(16)
Tyto informace byly požadovány za jediným účelem, a sice umožnit Komisi, aby určila ty vyvážející výrobce, kteří by během původního šetření bývali mohli spolupracovat a požadovat individuální zacházení, avšak kteří se domnívali, že od toho byli odrazeni. Lhůta 30 dnů byla považována za přiměřenou pro odpověď na žádost o prosté prohlášení a naprosto základní údaje a nelze považovat představující nepřiměřenou administrativní zátěž. Čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce tvrdili, že Komise požadováním informací uvedených v 15. bodě odůvodnění uložila čínským vyvážejícím výrobcům podmínky, přestože podle čl. 6 odst. 10 a čl. 9 odst. 3 antidumpingové dohody WTO by individuální zacházení mělo být zpravidla přiznáváno. Tento přístup byl v rozporu s doporučeními ve zprávách OŘS, a příslušné strany proto Komisi vyzvaly, aby čínské vyvážející výrobce kontaktovala ex officio a oznámila jim, že jim individuální zacházení bude přiznáno. Komise se v této souvislosti domnívá, že zveřejněním oznámení o zahájení řízení, jež bylo zasláno všem známým čínským vyvážejícím výrobcům, jejich obchodnímu sdružení i vnitrostátním orgánům, Komise kontaktovala všechny čínské vyvážející výrobce a vyzvala je, aby se do 30 dnů přihlásili, pokud v původním období šetření vyváželi do EU a během původního šetření se nepřihlásili. Posledně zmiňovaná žádost by neměla být považována za „podmínku“ ve smyslu „zkoušky“, jak ji prezentují výše uvedené strany, nýbrž za konstatování faktu, které dokládá, že tyto strany byly původním šetřením skutečně poškozeny. Na závěr je třeba podotknout, že informace týkající se vyvážených výrobků jsou požadovány kvůli ověření, zda má být původně vybraný vzorek změněn, a s otázkou individuálního zacházení nijak nesouvisí. Výše zmíněné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(17)
Z 15 společností, které se přihlásily po zveřejnění oznámení o zahájení řízení a v dané lhůtě vznesly své dotazy:
-
bylo deset společností vyvážejícími výrobci, kteří se přihlásili a spolupracovali již při původním šetření. To dokazovalo, že tyto při původním šetření nebyly odrazeny od spolupráce ani od toho, aby požadovaly individuální zacházení, a jejich situace proto nemohla být v rámci současného přezkoumávání znovu prověřena; jedna z těchto deseti společností, která požádala o přezkoumání stávající výše cel, byla vyzvána, aby Komisi předložila žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení,
-
byla jedna společnost novým vyvážejícím výrobcem (tj. tato společnost během původního šetření do EU nevyvážela). Z tohoto důvodu tato společnost nemohla při původním šetření spolupracovat ani požadovat individuální zacházení. Byla informována o postupech týkajících se žádosti o přiznání statusu nového vyvážejícího výrobce v souladu s článkem 2 konečného nařízení,
-
byly dvě považovány nikoli za vyvážející výrobce, nýbrž za obchodní společnosti, a byly proto informovány, že se jich tento přezkum netýká,
-
dva vyvážející výrobci prohlásili, že splnili daná kritéria, a požádali, aby byla jejich situace prověřena. Jedna z těchto společností však posléze svou žádost stáhla.
(18)
Po vznesení dotazů společnosti dostaly příležitost vyjádřit své připomínky k informacím, které jim byly poskytnuty.
(19)
Bylo zjištěno, že na vyvážejícího výrobce, který prohlašoval, že splnil příslušná kritéria a požádal o prověření své situace, se vztahují kritéria stanovená v bodě 1 oznámení o zahájení řízení. Tento vyvážející výrobce rovněž požadoval individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a tvrdil, že kdyby během původního šetření nebyl býval odrazen od spolupráce, býval by o toto zacházení požádal. Vzhledem k tomu, že během původního šetření byli individuálně prověřeni všichni vyvážející výrobci, kteří tuto žádost vznesli, byla jeho žádost z důvodu rovného zacházení přijata.
(20)
Oznámení bylo zveřejněno dne 6. června 2012 (6) a oznamovalo přezkum současné situace tohoto vyvážejícího výrobce, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (dále jen „BFC“). Objem vývozu tohoto vyvážejícího výrobce v OŠ činil méně než 0,4 % celkového vývozu z ČLR za OŠ. Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívala, že původní vzorek vyvážejících výrobců není třeba měnit. Vyvážejícímu výrobci v ČLR a společnostem ve spojení v EU, které se během původního OŠ podílely na dalším prodeji dotčeného výrobku, byl odeslán dotazník.
(21)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k tomu, aby mohla rozhodnout o dumpingu, a provedla inspekce v prostorách následujících společností ve spojení:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Švédsko,
-
Bulten GmbH, Bergkamen, Německo.
(22)
V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS dospěla Komise k závěru, že společnosti BFC by mělo být přiznáno individuální zacházení.
2. Určité aspekty stanovení dumpingu při šetřeních týkajících se spojovacích prostředků
(23)
Tato část uvádí znovu posouzená zjištění původního šetření týkající se následujících doporučení a rozhodnutí uvedených ve zprávách, podle kterých EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o určité aspekty stanovení dumpingu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(24)
V rámci otevřeného dialogu vedeného s některými čínskými vyvážejícími výrobci a s obchodní komorou byly stranám poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem, aby se vyhovělo doporučením OŘS WTO týkajícím se čl. 6 odst. 4, čl. 6 odst. 2 a čl. 2 odst. 4 antidumpingové dohody WTO, jak je uvedeno v 28. až 53. bodě odůvodnění. Tyto informace se týkaly především vlastností výrobků, jež byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty a které byly použity při srovnání s dotčeným výrobkem, tj. skutečnosti, že prodej na indickém trhu byl rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a u každé transakce byla určena třída pevnosti. Poté byla u všech tříd pevnosti uvedených v tabulce PCN (kontrolního čísla výrobku) vyčíslena běžná hodnota za kg.
(25)
Komise se při srovnání zaměřila na dva zásadní prvky, tj. třídu pevnosti a na rozlišení standardních a speciálních spojovacích prostředků, jak uvádí 48. až 50. bod odůvodnění konečného nařízení. Během šetření bylo jako nový srovnávací prvek přidáno rozdělení na speciální a standardní a jako druhé hlavní srovnávací kritérium byla použita třída pevnosti, kterou během původního šetření sdělila většina čínských vyvážejících výrobců.
(26)
Jak uvádí 56. bod odůvodnění konečného nařízení, standardní spojovací prostředky vyrobené ve srovnatelné zemi bylo možno porovnat se spojovacími prostředky vyváženými do EU výrobci z ČLR zařazenými do vzorku, jelikož bylo zjištěno, že tyto výrobky mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti jako výrobky vyvážené z ČLR.
(27)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a upravena s ohledem na cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
2.1 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(28)
Dne 30. května 2012 byly všem zúčastněným stranám poskytnuty doplňující informace týkající se typů výrobků použitých pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. Jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení řízení, všem zúčastněným stranám byly poskytnuty podrobnější informace o vlastnostech výrobku, které byly považovány za relevantní pro stanovení běžné hodnoty.
(29)
Obsah sdělení o poskytnutí informací se týkal běžné hodnoty, jež byla stanovena na základě cen dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu indickým spolupracujícím výrobcem. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebyl přiznán status podniku působícího v podmínkách tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo vypočtené hodnoty ve srovnatelné zemi. Dva indičtí výrobci souhlasili s tím, že budou spolupracovat a vyplní dotazník. Údaje uvedené v jejich odpovědích na dotazník byly ověřeny přímo v prostorách těchto dvou společností. Pouze jedna z těchto společností však poskytla údaje dostatečně podrobné na to, aby na jejich základě mohla být stanovena běžná hodnota.
(30)
Jak uvádí 90. bod odůvodnění konečného nařízení: „řada dovozců a vývozců zpochybnila vhodnost použití údajů od druhého indického výrobce z důvodů, že i) vyrobené a prodané množství tohoto výrobce na indickém trhu by údajně nebylo reprezentativní, pokud jde o množství vyvezené z ČLR do Společenství, a ii) tento indický výrobce měl údajné obchodní styky s jedním z výrobců ve Společenství, kteří podpořili podnět. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že i) objem prodeje uvedeného indického výrobce byl považován za dostatečně reprezentativní, aby umožňoval stanovení spolehlivých běžných hodnot, a ii) skutečnost, že výrobce ve srovnatelné zemi má styky s výrobcem ve Společenství, který podporuje podnět, nečiní volbu příslušné srovnatelné země nepřiměřenou. Bylo rovněž zjištěno, že tyto styky byly navázány až po skončení období šetření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nespolupracovali výrobci z žádné jiné třetí země, byla volba Indie jako srovnatelné země považována za přiměřenou“.
(31)
Vzhledem k podmínkám hospodářské soutěže a otevřenosti indického trhu i ke skutečnosti, že spolupracující indický výrobce prodával typy výrobku srovnatelné s typy vyváženými výrobci z ČLR, byl vyvozen závěr, že Indie je vhodnou třetí zemí s tržním hospodářstvím ve smyslu čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(32)
Ve sdělení o poskytnutí informací bylo uvedeno, že údaje o domácím prodeji se sice vztahovaly k období šetření, avšak neobsahovaly celé kontrolní číslo výrobku (dále též „PCN“). Indický výrobce nicméně byl schopen určit třídu pevnosti prodávaného spojovacího prostředku a také to, zda příslušný spojovací prostředek byl „standardní“ nebo „speciální“ podle definice uvedené v konečném nařízení. Nutnost rozlišit mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky totiž nebyla na počátku šetření, kdy bylo vytvořeno kontrolní číslo výrobku, stanovena.
(33)
Komise nicméně poznamenala, že toto rozlišení má vliv na srovnatelnost cen, a proto tyto údaje od indického výrobce požadovala a ten je poskytl. Prodej na indickém trhu byl tedy rozdělen na „standardní“ prodej a „speciální“ prodej a poté byla u každé transakce určena třída pevnosti. U všech tříd pevnosti původně uvedených v tabulce PCN byla vyčíslena běžná hodnota za kg.
(34)
Zbývající charakteristiky původního PCN nebyly použity, nejen proto, že indický výrobce nebyl schopen poskytnout tak podrobné údaje, ale také z následujících důvodů:
-
Průměr ani délka nebyly považovány za relevantní, jelikož analýza byla prováděna na základě hmotnosti, a tudíž automaticky zohledňovala veškeré rozdíly vyplývající z odlišného průměru nebo délky spojovacího prostředku.
-
Nic nenaznačovalo, že by mezi výrobky indického výrobce a čínskými spojovacími prostředky existovaly rozdíly v obsahu chromu v povrchové vrstvě nebo v povrchové úpravě jako takové, která je v zásadě ukazatelem galvanizace.
-
Pokud jde o jediný další zbývající prvek PCN, kódy KN, mělo se za to, že by nebyly spolehlivým ukazatelem, jelikož čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 kódů KN používaných k vymezení dotčeného výrobku.
(35)
Komise se proto zaměřila na dva zásadní rozdíly mezi výrobky: na třídu pevnosti na jedné straně a na rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, které je ukazatelem rozdílů mezi zákazníky a rozdílů v kvalitě, na straně druhé.
(36)
Běžná hodnota byla vyjádřena v cenách ze závodu a snížena o cenový účinek kontroly kvality prováděné indickým výrobcem, jež nebyla provedena v Číně. Výsledkem tedy byly dva seznamy běžných hodnot v čínských jüanech (CNY) uvedených za kg podle třídy pevnosti, jeden pro standardní spojovací prostředky a jeden pro speciální spojovací prostředky.
(37)
Komise informovala všechny zainteresované strany, že běžnou hodnotu nelze sdělit, jelikož se týká utajované ceny jediného indického výrobce na domácím trhu. Zúčastněné strany však byly informovány o tom, že „standardní“ běžná hodnota pro spojovací prostředek třídy pevnosti 8.8 (třída „G“ v tabulce PCN), což je standardní typ běžně vyvážený čínskými výrobci, byla vyčíslena v rozmezí 9 až 12 CNY za kg ze závodu.
2.2 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012
(38)
Jeden dovozce a čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že lhůta poskytnutá stranám pro vyjádření připomínek k doplňujícím informacím (10 dnů) je příliš krátká. Komise se však domnívá, že výše uvedená lhůta je odpovídající vzhledem k tomu, že poskytnuté informace jsou pouhým doplňkem k informacím, jež byly poskytnuty již v konečném nařízení, na konci původního šetření. Lhůta poskytnutá pro prověření těchto doplňujících informací a vyjádření se k nim byla proto považována za přiměřenou.
(39)
Některé strany tvrdily, že Komise prohlásila, že nemá žádné nové informace týkající se fyzických vlastností kromě třídy pevnosti výrobku používané ke stanovení běžné hodnoty. Toto tvrzení je třeba odmítnout. V této fázi přezkumu Komise pouze dodatečně objasnila, jak byla při původním šetření stanovena běžná hodnota. Je důležité zdůraznit, že čínští vyvážející výrobci označili „pevnost“ za jednu z relevantních vlastností. To však neznamená, že Komise neměla žádné informace o ostatních fyzických vlastnostech.
(40)
Tytéž strany tvrdily, že Komise během slyšení, v souvislosti s případnými úpravami provedenými za účelem srovnání vývozních cen a běžné hodnoty, prohlásila, že budou upřednostněny úpravy na základě analýzy cen spíše než analýzy nákladů. Ve skutečnosti Komise objasnila, že podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení by srovnání mělo být provedeno s náležitým přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen, a nikoli k rozdílům v nákladech.
(41)
Tyto strany následně zopakovaly svůj požadavek, aby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech, jako jsou rozdíly v účinnosti spotřeby surovin, ve spotřebě válcovaného drátu, ve spotřebě elektrické energie, v množství elektrické energie vyrobené z vlastních zdrojů, v produktivitě na zaměstnance, v přiměřené úrovni zisku a rozdíly související s vybavením nástroji. Jak již bylo uvedeno výše, čl. 2 odst. 10 základního nařízení se zmiňuje o ceně a nikoli o nákladech. Tyto strany nepředložily žádný důkaz o tom, že by se údajné rozdíly v nákladech promítaly do rozdílů v cenách. Při šetřeních týkajících se ekonomik v procesu transformace, jakou je čínská ekonomika, se používá srovnatelná země, aby se zajistilo, že v zemích bez tržního hospodářství nebudou brány v úvahu ceny a náklady, které nejsou standardním výsledkem tržních sil. Proto se za účelem stanovení běžné hodnoty používá náhrada v podobě nákladů a cen výrobců ve fungujících tržních ekonomikách. Tyto požadavky na úpravy zohledňující rozdíly ve výrobních nákladech se proto zamítají.
(42)
Tyto strany dále tvrdily, že doplňující informace poskytnuté dne 30. května 2012 a týkající se vlastností výrobků prodávaných indickým výrobcem byly neúplné, jelikož údajně chyběly informace o těchto ukazatelích: rozdílech souvisejících s typem spojovacího prostředku, povrchové úpravě a použití chromu, průměru a délce, sledovatelnosti, normě ISO 9000, míře závadnosti výrobku a jiných vlastnostech, jakými jsou tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficienty tření. Usilovaly o objasnění toho, proč nebyly ostatní vlastnosti původního PCN považovány za relevantní. Tyto záležitosti byly vysvětleny ve dvou sděleních o zveřejnění informací odeslaných dne 5. července a založeny dne 11. července 2012 do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
2.3 Sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(43)
V odpověď na žádost o doplňující informace předloženou stranami, jak je uvedeno v 42. bodě odůvodnění, bylo dne 5. července 2012 všem zúčastněným stranám odesláno druhé sdělení o poskytnutí informací. V tomto sdělení byly uvedeny tyto doplňující informace:
-
Tabulka ukazující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vyčíslených podle tříd pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané nezávislým odběratelům na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem. Rovněž bylo upřesněno, že převážná většina vývozu čínských výrobců spadá do třídy pevnosti G.
-
Podrobná analýza údajů z Indie ukázala, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly PCN kódu „A“. Komise proto u vyvážených modelů navrhla srovnávat běžnou hodnotu s typem povrchové úpravy „A“.
-
Po manuální analýze údajů o cenách na indickém trhu provedené podle návodu byly z textového řetězce kódování prodávaných výrobků používaného indickým výrobcem získány informace o průměru a délce. Tyto údaje byly shrnuty do rozmezí rozlišujících hlavní rozměry výrobku, aby bylo možno provést srovnání s vývozem čínských společností:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
-
Komise proto navrhla použít tyto údaje k dalšímu zpřesnění běžné hodnoty a na jejím základě vypočítat dumpingová rozpětí. V případě, že vyvážené spojovací prostředky nespadají do těchto rozmezí, nebyly použity při výpočtu dumpingu. To se týkalo jen velmi malého množství vyvážených výrobků.
-
Komise předložila tyto upravené kódy PCN:
Ukazatel
Popis
PCN
Standardní/speciální
Standardní spojovací prostředek
S
Speciální spojovací prostředek
P
Třída pevnosti
3,6
A
4,6
B
4,8
C
5,6
D
5,8
E
6,8
F
8,8
G
9,8
H
10,9
I
12,9
J
Povrchová úprava
Galvanické pokovení
A
Průměr
M4 až M10
S
M12 až M20
M
M22 až M30
L
Délka
0 až 100 mm
S
101 až 200 mm
M
201 až 300 mm
L
-
Komise poskytla přehled dumpingových rozpětí upravených podle návrhu uvedeného ve sdělení o zveřejnění informací a zároveň poznamenala, že tato upravená antidumpingová rozpětí automaticky nebudou totožná s antidumpingovými cly, na která se bude vztahovat pravidlo nižšího cla.
-
Nakonec byly jedním výrobcem v EU dodány nové tabulky 22, 23, 32, 33 a 34 v návaznosti na připomínky některých zúčastněných stran, podle nichž byly informace poskytnuté v rámci sdělení o poskytnutí informací ze dne 30. května 2012 neúplné, jelikož v těchto tabulkách některé údaje buď chyběly, nebo nebyly náležitě shrnuty.
2.4 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(44)
Některé strany požadovaly doplňující informace o cenové úrovni běžné hodnoty. Jak uvádí 82. bod odůvodnění, cenová úroveň nemohla být zúčastněným stranám sdělena, jelikož se jedná o důvěrnou informaci týkající se cen jediného srovnatelného výrobce. Dne 5. července 2012 však byla čínským vyvážejícím výrobcům, kteří tyto dodatečné informace požadovali, poskytnuta nedůvěrná verze běžné hodnoty standardních spojovacích prostředků podle třídy pevnosti a byla rovněž založena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. V tomto sdělení Komise uvedla tabulku znázorňující rozmezí cenových úrovní běžných hodnot vypočtených podle třídy pevnosti pro standardní spojovací prostředky prodávané na indickém trhu jediným indickým spolupracujícím výrobcem nezávislým odběratelům.
(45)
Některé strany rovněž tvrdily, že Komise je během slyšení konaného dne 26. června 2012 informovala o tom, že výrobky prodávané na indickém trhu mají dva typy povrchové úpravy „A“ a „B“ podle tabulky PCN použité při původním šetření. Toto tvrzení je nepodložené. Komise zmíněné strany informovala, že v této fázi přezkumu teprve zkoumá typy povrchové úpravy použité indickým výrobcem u standardních spojovacích prostředků. Během následného slyšení konaného dne 3. července 2012 byly všechny strany prostřednictvím informačního sdělení, jež bylo dne 11. července 2012 založeno do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami, informovány, že indický výrobce k výrobě standardních spojovacích prostředků používá povrchovou úpravu typu „A“.
(46)
Během slyšení konaného dne 11. července 2012 tytéž strany požádaly Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem bylo provedeno rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky od indického výrobce. Komise naznačila, že to bylo učiněno podle názvů odběratelů. Jak ale dokládá zápis pořízený úředníkem pro slyšení GŘ pro obchod, Komise před skončením slyšení konstatovala, že tuto záležitost bude muset objasnit, což učinila v dalším informačním sdělení ze dne 13. července 2012, jež bylo zasláno stranám, které se slyšení účastnily, a bylo založeno do nedůvěrného spisu k nahlédnutí všem zúčastněným stranám. Prohlášení učiněné zmíněnými stranami, podle něhož Komise konstatovala, že „rozdělení běžné hodnoty mezi speciální a standardní spojovací prostředky bylo provedeno mimo jiné podle názvů odběratelů,“ je tedy neúplné, jelikož k této záležitosti bylo poskytnuto více informací, jak se uvádí v níže uvedeném bodě odůvodnění.
(47)
K rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky Komise ve svém sdělení ze dne 13. července 2012 uvedla, že „nelze vyloučit, že automobilový průmysl pro některé aplikace používá rovněž standardní spojovací prostředky“. Některé strany tvrdily, že se Komise domnívala, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu by rovněž mohly být považovány za standardní. Toto tvrzení je nepodložené. Jak ono sdělení jasně vysvětluje, prohlášení Komise bylo učiněno v době, kdy indický výrobce nedal k dispozici seznam odběratelů. Jak však bylo stanoveno při původním šetření a jak je dále vysvětleno v části 2.7, výrobci automobilů si z důvodu kvality a z obchodních důvodů vždy objednávají spojovací prostředky, které jsou vyráběny na zakázku, aby vyhověli požadavkům ISO platným v tomto odvětví. Veškeré spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl proto výrobci spojovacích prostředků považují za „speciální“ výrobky, což podle informací uvedených na webových stránkách indických výrobců automobilů platí i v Indii. Jelikož indický výrobce za „speciální spojovací prostředky“ jednoznačně označil všechny součásti vyrobené na zakázku, Komise se domnívá, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zařazeny do seznamu standardních spojovacích prostředků poskytnutého během původního šetření.
(48)
Podobné požadavky týkající se možného zahrnutí spojovacích prostředků určených pro automobilové odvětví do běžné hodnoty vznesli také čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce, kteří navíc tvrdili, že spojovací prostředky používané v automobilovém průmyslu, které nejsou vyrobeny podle návrhu konkrétního zákazníka, přesto musí projít speciální kontrolou kvality nebo musí splňovat požadavky na sledovatelnost, které zvýší jejich cenu, a měly by proto být běžně považovány za speciální spojovací prostředky. Výše uvedené strany tvrdily, že zjištění Komise, podle nichž byly spojovací prostředky používané pro špičkové aplikace, ale nevyrobené podle nákresů uživatele byly přesto považovány za speciální spojovací prostředky, byla nepodložená, a Komise tedy jednala v rozporu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení tím, že porušila zásadu spravedlivého srovnání. Dále se domnívaly, že zjištění Komise vycházející z rozdělení učiněného indickým výrobcem nebyla předmětem inspekce provedené na místě. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem požádaly Komisi, aby přezkoumala rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky, a není-li to možné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě.
(49)
Zdůvodněním Komise týkajícím se rozlišení mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky se zabýval již 47. bod odůvodnění. Pokud jde o tvrzení týkající se neprovedení inspekce rozdělení učiněného indickým výrobcem, Komise prověřila záznamy o prodeji pomocí řady testů v průběhu operací (tj. provedla podrobnou inspekci vzorku prodejních transakcí uvedených v záznamech o prodeji, aby ověřila jejich přesnost) podle standardního postupu pro inspekce prováděné na místě. Mimoto bylo následné rozdělení těchto záznamů o prodeji poskytnutých indickým výrobcem prověřeno porovnáním s průměrnou úrovní cen při rozdělení, jak je vysvětleno ve zmíněném sdělení. Tvrzení, podle něhož Komise automaticky převzala údaje poskytnuté indickým výrobcem, je tedy nepodložené.
(50)
Kritéria používaná indickým výrobcem k určení speciálních spojovacích prostředků, tj. prostředků vyrobených podle nákresu zákazníka, jak uvádí 47. bod odůvodnění, mimoto poskytují dostatečnou záruku spolehlivosti údajů. Komise již při původním šetření běžnou hodnotu upravila tak, aby zohlednila opatření týkající se kontroly kvality učiněná indickým výrobcem, které nebyly zjištěny u čínských výrobců zařazených do vzorku. Za těchto okolností Komise nepovažuje za nutné, aby se uchýlila k jinému souboru údajů o běžné hodnotě, jak navrhovaly dotčené strany. Jak uvádí 89. bod odůvodnění konečného nařízení, navzdory snahám Komise žádný jiný výrobce ze všech možných srovnatelných zemí při šetření nenabídl svou spolupráci.
(51)
Pokud jde o využití údajů indického výrobce ve srovnatelné zemi pro určení běžné hodnoty, Sdružení evropských distributorů (EFDA) tvrdilo, že tento postup je nevhodný, neboť sortiment výrobků indického výrobce, jeho objem výroby, profil zákazníka, způsob distribuce a postavení na trhu nejsou srovnatelné se situací čínského vyvážejícího výrobce. Sdružení dále tvrdilo, že čínské ceny jsou nízké, neboť se v nich odrážejí výhody výroby standardních výrobků ve velkém objemu a čínští výrobci jsou specializovaní a efektivní. Navíc požadovalo podrobnější informace o cenách indického výrobce a objemu výroby standardních spojovacích prostředků. Sdružení evropských distributorů nakonec předložilo údaje Eurostatu, aby podpořilo svá tvrzení, podle nichž srovnání vývozních cen z ČLR a Indie u dvou konkrétních KN kódů ukáže, že objem indického vývozu těchto výrobků tvoří méně než 4 % objemu vývozu z ČLR a že Indie pro vývozní trhy nepředstavuje věrohodného dodavatele těchto výrobků.
(52)
Pokud jde o vhodnost výběru indického výrobce ve srovnatelné zemi, odkazuje se na závěrečnou část 49. bodu odůvodnění. V souvislosti s obecným tvrzením, že se v čínských vývozních cenách odrážejí výhody výroby ve velkém objemu, tato tvrzení nebyla podložena ani kvantifikována jakýmkoli smysluplným způsobem, který by v této fázi přezkumu mohl pomoci při provedení analýzy. Pokud se týká žádosti o doplňující informace ohledně údajů indického výrobce, odkazuje se na 82. bod odůvodnění pojednávající o důvěrnosti. Pokud jde o tvrzení, že vývoz z Indie během OŠ a po OŠ nebyl srovnatelný s vývozem z ČLR, pro stanovení běžné hodnoty se podle základního nařízení považují za relevantní ceny na indickém trhu, a nikoli indické vývozní ceny. Zmíněná tvrzení Sdružení evropských distributorů jsou tedy nepodložená.
(53)
Co se týče povrchové úpravy použité indickým výrobcem, čínská obchodní komora a čínský vyvážející výrobce v této věci vyjádřili své pochybnosti a požádali Komisi, aby vysvětlila, jakým způsobem důvěrné informace poskytly přesvědčivý důkaz o tom, že indický výrobce na domácím trhu prodával pouze galvanicky pokovené spojovací prostředky. Během inspekce indický výrobce poskytl důkazy, jež Komisi umožnily vyvodit závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené a odpovídaly typu povrchové úpravy „A“ původního PCN. Za těchto okolností se Komise domnívá, že důkazy uvedené ve spisu jsou dostačující k tomu, aby vyvodila závěr, že standardní spojovací prostředky prodávané na domácím trhu byly galvanicky pokovené. V této souvislosti byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v obsahu chromu, jak uvádí 81. bod odůvodnění.
2.5 Další informace požadované po sdělení o poskytnutí informací ze dne 5. července 2012
(54)
Někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení a informace, aby případně mohli vznést žádost o úpravy jejich vlastního dumpingového rozpětí stanoveného při původním šetření, na základě následujících skutečností:
a)
vlastností „typů výrobku“ (kódů KN, třídy pevnosti, rozlišení standardní versus speciální části) použitých k určení běžné hodnoty;
b)
dalších informací o vlastnostech výrobků prodávaných indickým výrobcem využívaných k určení běžné hodnoty;
c)
vysvětlení týkajícího se důvodů, proč nebyly využity ostatní vlastnosti původního PCN, a
d)
úprav, které je třeba provést vzhledem k rozdílům ve fyzických vlastnostech.
(55)
Pokud jde o písm. a), jak je uvedeno v informačním sdělení ze dne 30. května 2012, třída pevnosti spojovacích prostředků prodávaných indickým spolupracujícím výrobcem byla ukazatelem pevnosti uvedené v PCN, jež bylo použito v dotazníku zaslaném všem stranám. Třída pevnosti byla určena pomocí téže příslušné části PCN od indického výrobce uvedené v záznamech o prodeji zkontrolovaných během inspekce na místě.
(56)
Rozlišení mezi speciálními a standardními spojovacími prostředky bylo vysvětleno v 54. bodě odůvodnění konečného nařízení. „Speciální“ spojovací prostředky se vyrábějí podle nákresu zákazníka. „Standardní“ spojovací prostředky se vyrábějí do zásoby, a nikoli podle požadavků jednotlivých zákazníků. Nutnost rozlišovat mezi standardními a speciálními spojovacími prostředky vyráběnými indickým spolupracujícím výrobcem byla plně uznána a, jak uvádí 51. a 54. bod odůvodnění konečného nařízení, mezi spojovacími prostředky „standardního“ typu bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty u čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(57)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu b), z důvodu důvěrnosti není možné zveřejnit přesné typy modelů šroubů a svorníků prodávaných indickým výrobcem. Jak bylo však naznačeno výše, srovnání bylo provedeno na základě hmotnosti v rámci téže kategorie, ať už standardních nebo speciálních výrobků, a v rámci téže třídy pevnosti stanovené v PCN.
(58)
Opět v souvislosti se záležitostmi uvedenými v písmenu b) některé zúčastněné strany požadovaly více informací o povrchové úpravě. Údaje z původního šetření byly dále analyzovány a ukázalo se, že výrobky prodávané na indickém trhu jako „standardní“ měly základní povrchovou úpravu, tj. byly galvanicky pokoveny. Tato informace byla sdělena při slyšeních vyžádaných zúčastněnými stranami, znovu poskytnuta těm zúčastněným stranám, které o tuto informaci požádaly, a byla rovněž zanesena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(59)
Dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku požadovali více informací o úpravách zohledňujících použití chromu při povrchové úpravě. Údaje o prodeji poskytnuté indickým spolupracujícím výrobcem byly dále analyzovány, což vedlo k úpravě běžné hodnoty s ohledem na rozdíl v obsahu chromu, jak vysvětluje 81. bod odůvodnění. Titíž vyvážející výrobci požadovali podrobnější objasnění toho, jakým způsobem byla určena ziskovost u domácího prodeje indického spolupracujícího výrobce; zda byly výrobní náklady uváděny na základě PCN, nebo zda byly použity průměrné náklady; a jestli běžná hodnota zahrnovala prodej případným společnostem ve spojení.
(60)
Veškeré relevantní informace týkající se běžné hodnoty byly uvedeny v 94. bodě odůvodnění konečného nařízení. Dále je upřesněno, že byl použit pouze domácí prodej společnostem, které nebyly ve spojení.
(61)
Tito dva vyvážející výrobci později tvrdili, že mají vážné pochybnosti o tom, zda byly zkoušky ziskovosti a reprezentativnosti provedeny náležitým způsobem. V souvislosti se zkouškou reprezentativnosti tito vyvážející výrobci konkrétně pochybovali o tom, že u pozměněných skupin výrobků množství výrobků prodaných indickým výrobcem na domácím trhu přesahovalo 5 % jejich objemu vývozu. Co se týče zkoušky reprezentativnosti, bylo zjištěno, že v případech, kdy u konkrétního typu výrobku nebyla splněna podmínka 5 %, měl prodej na domácím trhu i tak dostatečně velký objem na to, aby bylo možno provést náležité srovnání. Pokud jde o zkoušku ziskovosti, potvrzuje se, že tato zkouška byla na základě druhu výrobku.
(62)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu c), tj. důvody, proč nebylo pro srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny použito celé PCN, během šetření se jasně ukázalo, že celé PCN by nebylo spolehlivým ukazatelem. Za prvé proto, že čínské ani indické orgány na rozdíl od orgánů EU nerozlišují 10 KN kódů používaných k vymezení dotčeného výrobku. Za druhé, jak je vysvětleno ve 48. bodě odůvodnění konečného nařízení, řada stran tvrdila, že spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci jsou běžnými výrobky spadajícími převážně do rozmezí tříd pevnosti 4,8 až 8,8, které nemají žádné zvláštní vlastnosti, pokud jde o suroviny, odolnost, povrchovou úpravu nebo prvky související s certifikací/bezpečností; které byly určeny pro méně náročné aplikace (jiné než odborné použití a obecná distribuce) na rozdíl od špičkových aplikací; a nesplňovaly přísné požadavky specifických konečných uživatelů, například automobilového, chemického nebo leteckého průmyslu.
(63)
Pokud jde o záležitosti uvedené v písmenu d), prvky jako „sledovatelnost“, norma ISO 9000, míra závadnosti výrobku a další kritéria, např. „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu a koeficient tření“, s nimiž přišli ostatní dva vyvážející výrobci, nemohly být akceptovány, jelikož dotčené společnosti neprokázaly, jakým způsobem tyto prvky ovlivňují srovnatelnost běžné hodnoty a vývozní ceny.
(64)
S ohledem na neexistenci konkrétních informací týkajících se chybějící srovnatelnosti, konstatované spolu s doporučeními, jež při původním šetření učinily zúčastněné strany, a vzhledem k omezenému množství dalších dostupných informací o jiných technických vlastnostech, jako je povrchová úprava, byl při původním šetření vyvozen závěr, podle něhož hlavní činitele a rozdíly zdůrazněné samotnými zúčastněnými stranami, zejména rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti, tvoří dostatečný základ pro srovnání běžné hodnoty a vývozních cen.
2.6 Další poskytnutí informací týkajících se běžné hodnoty ze dne 11. července 2012
(65)
Dne 11. července 2012 Komise poskytla další informace o výše popsané reklasifikaci běžné hodnoty a jí navrhovaném novém výpočtu dumpingových rozpětí na výše popsaném základě, a požádala o připomínky.
(66)
Jak uvádí 32. bod odůvodnění, indický výrobce při původním podání poskytl záznamy o domácím prodeji bez PCN. Jediným ukazatelem každého prodeje byl kód položky, který byl interním kódem každého výrobku, a textový řetězec pro popis výrobku, například:
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
(67)
Jak bylo vysvětleno ve 48. až 57. bodě odůvodnění konečného nařízení, indická společnost svůj domácí prodej rozdělila na standardní a speciální spojovací prostředky pomocí rozlišení uvedeného v 77. bodě odůvodnění. V důsledku toho byly záznamy o domácím prodeji dodány ve dvou spisech, z nichž jeden obsahoval „záznamy o standardním domácím prodeji“ a druhý „záznamy o speciálním domácím prodeji“. Prodej, který nebylo možné označit za standardní nebo speciální, nebyl do dalšího výpočtu běžné hodnoty zařazen.
(68)
Během šetření se také jasně ukázalo, že ke stanovení běžné hodnoty bude nutná třída pevnosti daného spojovacího prostředku. Indická společnost určila třídy pevnosti pro každý řádek spisů obsahujících „záznamy o standardním domácím prodeji“ a „záznamy o speciálním domácím prodeji“ a tyto byly zveřejněny ve sloupci označeném jako „TŘÍDA“ a uvádějícím třídu pevnosti, na příklad:
Popis
Třída
M8X1,25X16 PŘÍRUBOVÝ ŠROUB
8.8
(69)
Na tomto základě byla pomocí rozdělení na standardní versus speciální a pomocí třídy pevnosti vypočtena původní běžná hodnota stanovená v prvním zveřejnění přezkumu provádění ze dne 30. května 2012.
(70)
Jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění, někteří vyvážející výrobci požadovali další vysvětlení. Odkazovali se přitom na chybějící srovnání na základě povrchové úpravy, průměru a délky spojovacího prostředku a tvrdili, že by to mohlo mít vliv na úroveň původně vypočtené běžné hodnoty.
(71)
Vzhledem k chybějícímu PCN byl pro zjištění průměru a délky prodávaného spojovacího prostředku u každé transakce analyzován textový řetězec pro popis výrobku (poté, co byly do jedné skupiny zahrnuty transakce se stejným textem popisu). Ve výše uvedeném příkladu M8 označuje průměr a 16 označuje délku. V tomto případě je tedy popsán šroub o průměru 8 mm a délce 16 mm. Číselný údaj 1,25 označuje vzdálenost závitů, jež nebyla ke klasifikaci dotčeného výrobku použita.
(72)
Číslo PCN používané čínskými vyvážejícími výrobci tyto údaje označuje poněkud odlišně. Průměr a délka výše uvedeného šroubu by tak byly označeny jako „080016“.
(73)
Aby bylo zajištěno, že běžná hodnota a vývozní cena si budou odpovídat, Komise rozdělila průměr a délku do tří rovnoměrných pásem uvedených ve druhém informačním dopisu ze dne 5. července 2012:
Ukazatel
Průměr
Délka
Malý
M4 až M10
0 až 100 mm
Střední
M12 až M20
100 až 200 mm
Velký
M22 až M30
200 až 300 mm
(74)
Malé množství prodaných výrobků od indického výrobce do těchto rozmezí nespadalo a nebylo proto použito pro výpočet běžné hodnoty. Výše popsaný šroub by tedy byl podle upraveného PCN označen jako „GSS“, což představuje třídu pevnosti 8,8, malý průměr a malou délku.
(75)
Z výše uvedeného příkladu bylo zjevné, že textový řetězec pro popis výrobku neobsahuje žádné informace o povrchové úpravě použité indickým domácím výrobcem. Byl tedy zkontrolován vyšetřovací spis, aby se zjistilo, zda v něm nejsou nějaké důkazy o typu případné povrchové úpravy použité indickým výrobcem k prodeji standardních spojovacích prostředků na domácím trhu. Důvěrné důkazy ve spise, ověřené v prostorách indického výrobce, prokázaly použití galvanického pokovení (PCN typ A) u standardních spojovacích prostředků na domácím trhu a tato skutečnost byla dne 5. července 2012 sdělena všem stranám.
2.7 Připomínky ke sdělení o poskytnutí informací ze dne 11. července 2012
(76)
Na výše uvedené poskytnutí informací odpovědělo několik vyvážejících výrobců. Jak požadovali tito vyvážející výrobci, proběhlo slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení GŘ pro obchod, se záměrem, aby pokračoval dialog s Komisí a byly projednány body, které zmínění výrobci nastolili. Vyvážející výrobci nastolili především následující otázky:
a)
metodika, pomocí které indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální;
b)
jestliže některé spojovací prostředky prodávané automobilovému průmyslu byly považovány za standardní spojovací prostředky, pak by bylo žádoucí provést „významnou úpravu“;
c)
úprava běžné hodnoty o nepřímé daně uvalené na dovoz válcovaného drátu do Indie podle čl. 2 odst. 10 písm. b);
d)
přítomnost chromu VI v povrchové úpravě standardních spojovacích prostředků;
e)
metodika uplatněná Komisí v případě, že domácímu prodeji neodpovídala žádná konkrétní vývozní transakce, a
f)
poskytnutí informací o kódech výrobků prodávaných indickým výrobcem na domácím trhu.
(77)
Pokud jde o písmeno a), indický výrobce rozdělil svůj domácí prodej na standardní a speciální s ohledem na to, že spojovací prostředky vyráběné podle nákresu zákazníka jsou speciálními spojovacími prostředky, zatímco ostatní prodávané výrobky jsou standardními spojovacími prostředky, tj. nejsou vyráběny podle konkrétního nákresu nebo podle nákresu zákazníka.
(78)
Pokud jde o písmeno b), jak bylo uvedeno v poznámce ke spisu ze dne 13. července 2012 zaslané zmíněným zúčastněným stranám po slyšení konaném dne 11. července, Komise potvrdila, že vzhledem k chybějícím jménům zákazníků, jak je uvedeno výše, Komise odkazuje na 47. bod odůvodnění. Komise dále podotýká, že jak uvádí evropské sdružení výrobců spojovacích prostředků: „Když si v Evropě zákazník - zejména v automobilovém průmyslu - objedná spojovací prostředek, který je vyroben podle nákresu a který zároveň plně odpovídá mezinárodním normám (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), je tento výrobek v každém případě výrobcem spojovacích prostředků považován za „speciální“ výrobek a v rámci interní klasifikace příslušné společnosti je následně označen jako „speciální“... Takový je zavedený postup všech výrobců spojovacích prostředků po celém světě včetně Indie.“ Komise si je proto jista, že standardní spojovací prostředky určené pro automobilový průmysl nebyly zahrnuty do seznamu standardních spojovacích prostředků zveřejněného během původního šetření. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(79)
Pokud jde o písmeno c), při slyšení vyvážející výrobci nastolili otázku úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, aby byla zohledněna cla z dovozu válcovaného drátu do Indie, jež jsou zahrnuta do běžné hodnoty, avšak nikoli do vývozní ceny výrobků z Číny. Čínské společnosti zařazené do vzorku totiž během původního šetření kupovaly válcovaný drát vyrobený v Číně.
(80)
Suroviny dovezené indickým výrobcem podléhaly základnímu clu (5 % vyčíslitelné hodnoty) a vzdělávací dani (3 % hodnoty základního cla plus hodnota vyrovnávacího cla). Podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení lze však takovou úpravu o nepřímé daně požadovat pouze, pokud by dovozní poplatky zahrnuté do ceny obdobného výrobku a materiálu, z něhož je tvořen, je-li určen pro spotřebu na domácím trhu, nebyly vybrány nebo byly vráceny, až bude obdobný výrobek vyvezen do Evropské unie. Vzhledem k neexistenci tvrzení i důkazů, podle nichž by vývoz výše uvedených vyvážejících výrobců do EU profitoval z nevybraných nebo vrácených poplatků z dovozu surovin (válcovaného drátu), je toto tvrzení nutno odmítnout. Mimoto takovou úpravu nelze obvykle provést, pokud dotčený vyvážející výrobce, jak je tomu u tohoto přezkumu, získává veškeré suroviny od domácích dodavatelů, a proto nehradí žádné dovozní poplatky.
(81)
Pokud jde o písmeno d), důkazy ve spisu o původním šetření prokázaly, že standardní povrchová vrstva u standardních spojovacích prostředků obsahovala chrom Cr3, což odpovídalo definici PCN, podle níž není do povrchové vrstvy přidán chrom VI. Dumpingová rozpětí byla proto znovu vyčíslena pro nejdražší typ chromového povrchu u vyvážených výrobků, a to bez úpravy vývozní ceny. Dva vyvážející výrobci tvrdili, že informace o povrchové úpravě se týkaly současné situace, a nikoli situace v OŠ. Toto tvrzení je mylné. Při inspekci provedené v průběhu původního šetření byly získány ověřené důkazy svědčící o tom, že všechny standardní spojovací prostředky prodávané během původního OŠ na indickém domácím trhu byly galvanicky pokovené.
(82)
Pokud jde o písmeno e), potvrzuje se, že dumpingová rozpětí byla vypočítána tak, že v případě, kdy k vývozní transakci neexistoval odpovídající prodej na domácím trhu, byla tato transakce z výpočtu dumpingu vyňata. Některé strany tvrdily, že pro vynětí některých vývozních transakcí z výpočtu dumpingového rozpětí neexistuje důvod. U všech čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku však byla zjištěna natolik významná spojitost mezi prodejem na domácím trhu a vývozním prodejem, aby bylo zajištěno spravedlivé zastoupení prodeje uskutečněného různými stranami.
(83)
Pokud se jde o písmeno f), čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že indický výrobce neuvedl oprávněný důvod, proč Komisi nepovolil sdělit konkrétní informace týkající se kódů výrobků prodávaných na domácím trhu. Komise poskytla co nejvíce informací prostřednictvím řady poznámek ke spisu, informačních sdělení dostupných všem zúčastněným stranám a slyšení udělených čínské obchodní komoře i všem čínským vývozcům, kteří o ně požádali, a zároveň přitom respektovala pravidla důvěrnosti. Co se týče žádosti o zveřejnění kódů výrobků indického výrobce, předpokládá se, že zveřejnění těchto informací umožní ostatním stranám s přiměřenou přesností vypočítat ceny indického výrobce na domácím trhu, čemuž je třeba zabránit s ohledem na ochranu důvěrných obchodních informací. Nezajištění ochrany důvěrných informací by mohlo Komisi vystavit případným žalobám na náhradu škody a společnosti ve srovnatelných zemích, jejichž spolupráce je dobrovolná, odradit od spolupráce při šetřeních. Tato žádost byla proto zamítnuta.
2.8 Úpravy metodiky použité při výpočtu běžné hodnoty v konečném nařízení
(84)
Vzhledem ke stanoviskům vyjádřeným při tomto přezkumu čínskými vyvážejícími výrobci a týkajícím se určení typů výrobku při výpočtu běžné hodnoty výrobků z Indie, podle nichž jsou kromě rozlišení standardní versus speciální a třídy pevnosti významnými parametry rovněž průměr, délka a povrchová úprava, a vzhledem ke slyšením i dialogu, probíhajícím za přítomnosti příslušného úředníka pro slyšení, byly údaje indického výrobce přezkoumány.
(85)
Po tomto přezkumu Komise mohla určit průměr i délku spojovacích prostředků prodávaných na indickém domácím trhu. Aby bylo možno provést spravedlivé srovnání těchto spojovacích prostředků s prostředky vyváženými z ČLR, byly průměr i délka rozděleny do několika rozmezí a běžná hodnota byla vypočítána pro každé rozmezí zvlášť. To bylo podrobně vysvětleno ve dvou informačních sděleních z 5. a 11. července 2012, která byla dána k dispozici všem zúčastněným stranám. Prostřednictvím rozmezí pro rozlišení hlavních rozměrů výrobků prodávaných indickým výrobcem tato metodika umožnila spravedlivé srovnání s vývozem od čínských společností, které požadovaly zúčastněné strany. Dva vyvážející výrobci následně tvrdili, že nemají úplné informace, neboť klasifikace je nejasná a nevhodná, a že tudíž nemají informace dostatečné k tomu, aby požadovali úpravu z důvodu fyzických rozdílů. Kromě těchto obecných prohlášení však tito dva vyvážející výrobci nepředložili žádný odůvodněný alternativní návrh ani ověřený důkaz. Příslušné tvrzení bylo proto odmítnuto.
(86)
Sdružení evropských distributorů tvrdilo, že použití průměru a délky neodpovídá skutečnosti, a navrhlo alternativu, jež se týkala těchto dvou kritérií, aby se podle jeho názoru zamezilo vyřazení některých výrobků, aniž by však tento alternativní přístup něčím doložilo. Klasifikace navrhovaná Komisí žádné typy výrobků nevyřazovala (byly do ní zahrnuty všechny možné kombinace průměru a délky), a toto tvrzení tudíž nemohlo být dále prověřováno.
(87)
Bylo zjištěno, že všechny prodávané standardní spojovací prostředky byly galvanicky pokovené, a proto byla běžná hodnota vypočítána podle povrchové úpravy odpovídající PCN kódu „A“. V případě, že čínský vyvážející výrobce zařazený do vzorku nevyvezl spojovací prostředky s povrchovou úpravou typu A, byl použit nejbližší typ povrchové úpravy, aniž by byla jakkoli upravena vývozní cena.
(88)
Údaje o třídách pevnosti a rozdělení na standardní a speciální výrobky zůstaly nezměněny.
(89)
Dva vyvážející výrobci požadovali zásah úředníka pro slyšení GŘ pro obchod, aby ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce a poskytl záruku ohledně důvěrného charakteru jeho prodeje na domácím trhu, jakož i v otázce povrchové úpravy standardních spojovacích prostředků, přítomnosti chromu v povrchové vrstvě a získávání informací týkajících se délky a průměru standardních spojovacích prostředků. Poté, co úředník pro slyšení ověřil důvěrné údaje srovnatelného indického výrobce, poskytl jasné odpovědi na otázky položené dvěma vyvážejícími výrobci. Zpráva úředníka pro slyšení byla zařazena do spisu ke kontrole zúčastněnými stranami.
(90)
Navzdory výše uvedeným doplňujícím informacím, vysvětlením, slyšením a dialogu některé strany nadále tvrdily, že nemají informace k tomu, aby mohly požádat o úpravy k zajištění spravedlivého srovnání. Komise stranám poskytla podrobné informace o skupinách výrobků použitých při stanovení běžné hodnoty, jak to požadoval odvolací orgán (7). Komise navíc v prodloužené lhůtě od 30. května 2012 do 19. července 2012 poskytovala informace a odpovídala na všechny otázky vznesené všemi stranami. Mimoto byla všem stranám poskytnuta dodatečná lhůta 20 dnů k vyjádření připomínek ke konečnému zveřejnění.
(91)
Tytéž strany tvrdily, že Komise, v rozporu se zprávou odvolacího orgánu, odmítla poskytnout informace o konkrétních výrobcích indického výrobce, jež byly použity při stanovení běžné hodnoty, aniž by k tomu uvedla oprávněné důvody. Ustanovení čl. 6 odst. 5 antidumpingové dohody stanoví, že s informacemi, které jsou důvěrné nebo které jsou důvěrně poskytnuty, musí orgány provádějící šetření zacházet jako s důvěrnými informacemi. V tomto případě byly informace o typech výrobků prodávaných na domácím trhu indickým výrobcem poskytnuty jako důvěrné a příslušná společnost zopakovala svou žádost o důvěrné zacházení adresovanou Komisi, v níž konstatovala, že tyto informace nadále považuje za přísně důvěrné, jak uvádí 82. bod odůvodnění. Tyto strany také tvrdily, že Komise nebyla schopna poskytnout smysluplné nedůvěrné shrnutí informací poskytnutých indickým výrobcem, jak požadovaly zmíněné zprávy. Během pokračujícího dialogu však Komise, jak uvádí výše uvedené body odůvodnění, v mezích důvěrnosti zúčastněným stranám poskytla všechny relevantní informace týkající se indického výrobce, takže tyto mohly hájit své zájmy.
2.9 Určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců v ČLR, běžná hodnota, vývozní ceny, srovnání
(92)
Běžná hodnota byla vypočítána a srovnána s vývozní cenou výše uvedeným způsobem. Úpravy vývozní ceny byly provedeny za účelem odstranění cenových rozdílů v případě, že do povrchové vrstvy dotčených spojovacích prostředků byl přidán chrom VI. Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu jako při původním šetření.
2.10 Požadavky na úpravy na základě vlastností výrobku
(93)
Jeden vyvážející výrobce požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení kvůli fyzickým rozdílům u různých typů dotčeného výrobku (šroubů se šestihrannou hlavou, vrutů do dřeva, svorníků atd.). Jelikož dotčený vyvážející výrobce kvůli důvěrnosti nemá přístup k úplným údajům o běžné hodnotě, spoléhala se příslušná společnost na vlastní vývozní ceny, aby ukázala, do jaké míry se liší ceny jednotlivých typů spojovacích prostředků.
(94)
Při původním šetření bylo srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny provedeno pomocí rozlišení mezi standardními a speciálními typy spojovacích prostředků, uvedeném v 102. bodě odůvodnění konečného nařízení, a také pomocí určení třídy pevnosti. Celá kontrolní čísla výrobku (PCN) nebyla v tomto případě použita, protože výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl informace roztříděné podle PCN, jak bylo požadováno. Jedna z částí původního PCN měla sloužit k určení různých typů spojovacích prostředků podle toho, pod jaký kód KN spadají. Jelikož indický výrobce tyto informace neposkytl, nebylo při původním šetření možné tuto část využít ke srovnání.
(95)
Informace poskytnuté vyvážejícím výrobcem, tyto naznačovaly, že by mohl existovat důvod k úpravám kvůli rozdílům u různých typů spojovacích prostředků. Navrhovaná metoda však nebyla považována za vhodnou, jelikož příslušná společnost neposkytla přesné informace o typu výrobku roztříděné podle kódu KN, jak vysvětluje 34. bod odůvodnění a jak bylo původně požadováno. Jako alternativa byly zkoumány rozdíly v cenách výrobního odvětví Unie na trhu Unie, aby se zjistilo, zda mezi různými typy spojovacích prostředků existují cenové rozdíly. Informace poskytnuté výrobním odvětvím Unie byly úplné a roztříděné podle PCN, jak bylo původně požadováno. Toto zkoumání potvrdilo, že ceny na trhu EU se liší podle typu spojovacího prostředku. Na základě toho bylo považováno za vhodné upravit běžné hodnoty tak, aby odrážely tyto rozdíly. Pro úpravy byla průměrná cena výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu Unie vyčíslena jako „1“ a všem typům výrobků byla přidělena konkrétní hodnota v závislosti na vztahu mezi jejich cenou a průměrnou cenou. Tyto hodnoty byly poté vztaženy k běžné hodnotě použité při srovnání se všemi typy vyváženými vyvážejícím výrobcem.
(96)
Jelikož byly tyto úpravy provedeny na základě tržní hodnoty rozdílů ve fyzických vlastnostech výrobků na trhu EU, bylo považováno za vhodné provést podobné úpravy i při výpočtu dumpingových rozpětí všech vyvážejících výrobců.
(97)
Po zveřejnění obecného informačního dokumentu čínská obchodní komora a čínský vývozce tvrdili, že Komise stále porušuje čl. 2 odst. 4 a čl. 6 odst. 2 a 4 antidumpingové dohody WTO tím, že včas neposkytla informace, na jejichž základě bylo provedeno srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, a vyzvali Komisi, aby poskytla podrobné informace o typech výrobků použitých k určení běžné hodnoty a splnila tak svou povinnost umožnit čínským vyvážejícím výrobcům, aby hájili své zájmy a se vší znalostí věci bránili svůj zájem, a zajistit spravedlivé srovnání vývozních cen a běžné hodnoty na základě úplných informací. Zmíněné strany proto Komisi požádaly, aby znovu zvážila:
a)
poskytnutí úplného seznamu typů výrobků použitých k určení běžné hodnoty;
b)
zaručení, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích;
c)
poskytnutí důkazů o odůvodnění žádostí o úpravy;
d)
poskytnutí informací o tom, jak byly provedeny některé úpravy a
e)
zohlednění povinnosti EU přihlédnout ke všem vývozním transakcím.
(98)
Pokud jde o písmeno a), vzhledem k informacím poskytnutým prostřednictvím informačních sdělení ze dne 30. května 2012, 11. července 2012 a 13. července 2012, obecného informačního dokumentu odeslaného dne 31. července 2012, a zejména 77. až 96. bodu odůvodnění a slyšení konaných během konzultačního procesu, se má za to, že veškeré informace, které bylo možno poskytnout v mezích požadavků týkajících se důvěrnosti, byly zúčastněným stranám poskytnuty.
(99)
Pokud jde o písmeno b), týkající se nutnosti zaručit, že standardní spojovací prostředky vyráběné čínskými vyvážejícími výrobci nejsou srovnávány se spojovacími prostředky vyráběnými srovnatelným výrobcem za účelem jejich využití ve špičkových aplikacích, tímto aspektem se zabýval 78. bod odůvodnění. Vzhledem k neexistenci jakýchkoli nových důkazů a k pouhým tvrzením výše zmíněných stran o možné existenci spojovacích prostředků určených pro špičkové aplikace mimo automobilový průmysl se Komise domnívá, že informace uvedené ve spisu jsou dostatečně spolehlivé, aby bylo možné zaručit, že k určení běžné hodnoty použité ke srovnání s vývozními cenami zmíněného čínského vývozce byly použity pouze standardní spojovací prostředky.
(100)
Pokud jde o písmeno c) a tvrzení, podle nichž Komise neposkytla informace o tom, jak by čínští vyvážející výrobci mohli doložit své žádosti o úpravy související se „sledovatelností“, normu ISO 9000, míru závadnosti výrobku a ostatní kritéria, jakou jsou „tvrdost, ohyb, pevnost, odolnost při nárazu, koeficient tření“ (viz 63. bod odůvodnění) a dovozní cla (viz 79. a 80. bod odůvodnění), Komise podotýká následující. Za prvé připomíná, že na tato kritéria upozornily zúčastněné strany, aniž by uvedly jakékoli další podrobnosti. Během slyšení pořádaného úředníkem pro slyšení dne 11. července 2012 Komise vyzvala zúčastněné strany, aby poskytly doplňující informace týkající se výše uvedených kritérií, žádné doplňující informace však poskytnuty nebyly. Co se týče žádosti o úpravy vývozních cen zohledňující cla na dovoz válcovaného drátu do Indie a obecně levnější přístup čínských vyvážejících výrobků k surovinám, Komise v 80. bodě odůvodnění podrobně vysvětlila, proč tuto úpravu nebylo možné akceptovat. Dále, jak uvádí 63. bod odůvodnění původního nařízení, cena hlavní suroviny - ocelového válcovaného drátu- v podstatě nevycházela z tržních hodnot. Bylo zjištěno, že ceny ocelových válcovaných drátů na domácím trhu byly výrazně nižší než ceny na jiných trzích. Tyto zkreslené ceny proto nemohou být použity jako základ pro úpravy, jak požadovaly zmíněné strany. Za těchto okolností Komisi není zřejmé, jaké další doplňující informace by podle mínění čínské obchodní komory a vyvážejícího výrobce mohly být poskytnuty k doložení těchto dvou žádostí o úpravy.
(101)
Pokud jde o písmeno d), Komise připomíná, že informace týkající se „typů výrobků vyráběných výrobci v EU, které byly použity k určení běžné hodnoty, a jejich cen, jakož i dopadu výsledných úprav na typy výrobků srovnatelného výrobce použité k určení běžné hodnoty“ jsou důvěrné a nemohou být poskytnuty. Čínská obchodní komora a jeden čínský vyvážející výrobce požadovali dodatečné vysvětlení toho, jak byly provedeny úpravy zohledňující rozdílné ceny povrchové úpravy. Je však třeba poznamenat, že, jak uvádí 92. bod odůvodnění, Komise v příslušném informačním dokumentu uvedla, u kterých typů vyvážených výrobků byly úpravy provedeny, čímž zúčastněným stranám umožnila porozumět tomu, jakým způsobem byly úpravy provedeny.
(102)
Pokud jde o písmeno e) a údajnou nutnost přihlédnout při výpočtu dumpingu k veškerým srovnatelným vývozním transakcím, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání cen podle článku 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, Komise podotýká, že běžná hodnota použitá pro určení dumpingových rozpětí byla upravena právě v návaznosti na žádost a návrhy předložené zmíněnými stranami. Použitá metoda byla vysvětlena v 93. až 96. bodě odůvodnění a důvody pro vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu popsané v 107. a 108. bodě odůvodnění jsou zcela v souladu s článkem 2.4.2 antidumpingové dohody WTO, který pojednává o srovnatelných vývozních transakcích. V tomto případě byly pro srovnání použity veškeré srovnatelné transakce (určené dle typu výrobku). Vyjádření výše zjištěného dumpingu jako procentního podílu z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu tedy bylo odůvodněné.
(103)
Po zveřejnění obecných informací dva čínští vyvážející výrobci zopakovali své tvrzení, že by měly být provedeny úpravy zohledňující údajné rozdíly v účinnosti spotřeby surovin a snazší přístup k surovinám, účinnější spotřebu elektrické energie a nižší produktivitu na zaměstnance. Připomíná se, že v původním šetření nebylo žádnému z čínských vyvážejících výrobců přiznáno s zacházení jako v tržním hospodářství a struktura jejich nákladů nevychází z tržních hodnot, které lze použít jako základ pro úpravy, zejména pokud jde o přístup k surovinám. Dále je třeba poznamenat, že bylo zjištěno, že výrobní postupy v ČLR jsou srovnatelné s postupy indického výrobce a že výše zmíněné rozdíly jsou velmi malé. V tomto případě bylo zjištěno, že indický výrobce na indickém domácím trhu soutěžil s mnoha jinými výrobci a má se za to, že jeho ceny plně odrážely situaci na domácím trhu. Jak uvádí 41. bod odůvodnění, ke stanovení běžné hodnoty musela být použita náhrada za náklady a ceny výrobců ve fungujících tržních ekonomikách.
(104)
Titíž dva čínští vyvážející výrobci tvrdili, že při shrnutí údajů o průměru a délce Komise neměla ke srovnání používat rozmezí, nýbrž samotná čísla udávající délku a průměr. Za prvé, jak uvádí 70. bod odůvodnění, Komise v reakci na slyšení s týmiž stranami konané dne 26. června 2012 souhlasila s rozdělením údajů o průměru a délce do rozmezí, aby byl zohledněn dopad fyzických vlastností na ceny výrobků. Zmíněné strany samy navrhly některá možná rozmezí, avšak Komise během slyšení naznačila, že tato navrhovaná rozmezí by měla být změněna, aby bylo možné všem vyváženým typům výrobků přiřadit jim co nejvíce podobné typy výrobků indického výrobce. Za druhé, zmíněné strany ve svém prohlášení učiněném během slyšení konaného dne 3. července 2012 pro příklad uvedly, že průměr má jen malý dopad na spotřebu surovin. Výše uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
2.11 Dumpingová rozpětí
(105)
Dumpingová rozpětí byla stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny.
(106)
Konečné dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, je pro vyvážejícího výrobce, který je předmětem tohoto přezkumu, stanoveno takto:
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Pozměněná konečná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl z dovozní ceny CIF na hranice Unie před proclením, jsou stanovena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Současné dumpingové rozpětí
Pozměněné dumpingové rozpětí
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
78,1 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
115,4 %
74,1 %
(108)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že při výpočtu jeho dumpingového rozpětí by celková zjištěná výše dumpingu měla být vyjádřena jako procentní podíl z celkové hodnoty CIF všech vývozních transakcí, a nikoli jako procentní podíl z vývozních transakcí použitých při výpočtu výše dumpingu. Jiný postup by podle názoru této společnosti znamenal předpoklad dumpingu u těch vývozních transakcí, které nebyly použity při určení dumpingu.
(109)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty bylo provedeno na základě váženého průměru pouze u typů vyvezených čínským vyvážejícím výrobcem, jimž odpovídající typ byl vyroben a prodán indickým výrobcem. To bylo považováno za nejspolehlivější způsob stanovení případné úrovně dumpingu tohoto vyvážejícího výrobce. Pokus přiřadit všechny ostatní vyvážené typy k jim velmi podobným typům indického výrobce by býval vedl k nepřesným zjištěním. Z tohoto důvodu je správné vyjádřit výši zjištěného dumpingu jako procentní podíl z těch vývozních transakcí, jež byly použity při výpočtu výše dumpingu - toto zjištění se považuje za reprezentativní pro všechny vyvážené typy. Tentýž přístup byl uplatněn také při výpočtu dumpingových rozpětí ostatních vyvážejících výrobců.
3. Vymezení výrobního odvětví Unie
(110)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila definici výrobního odvětví Unie, aby byla zohledněna doporučení uvedená ve zprávách OŘS, jež naznačovaly, že EU jednala v rozporu s čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO tím, že z definice výrobního odvětví Unie vyřadila ty výrobce, kteří nechtěli být zařazeni do vzorku, a tím, že hranici 25 % stanovenou v čl. 4 odst. 1 základního nařízení automaticky považovala za „podstatnou část“ celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. V odstavci 430 zprávy odvolacího orgánu vydané dne 15. července 2011 se uznává, že „roztříštěnost výrobního odvětví spojovacích prostředků však mohla zapříčinit takto malý podíl daný nemožností získat více informací za předpokladu, že postup, kterým Komise vymezila příslušné výrobní odvětví, nevedl k podstatnému nebezpečí zkreslení. […] omezením definice domácího výrobního odvětví na výrobce ochotné být součástí vzorku Komise vyřadila výrobce, kteří poskytli relevantní informace“ (zdůraznění aut.). Právě tito posledně jmenovaní výrobci jsou nyní do definice výrobního odvětví Unie zahrnováni.
(111)
Při původním šetření bylo zjištěno, že výroba výrobců v Unii, kteří souhlasili se zařazením do vzorku a plně spolupracovali při původním šetření, tvořila 27,0 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii. Mělo se tedy za to, že tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(112)
V návaznosti na závěry zpráv OŘS a na základě všech platných podání obdržených od všech výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b) bodu i) oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (8), a bez ohledu na to, zda uvedli, že jsou připraveni být součástí vzorku, Komise vypočítala, že výrobní odvětví Unie v roce 2006 ve skutečnosti tvořilo 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v Unii.
(113)
Poté, co Komise přezkoumala definici výrobního odvětví Unie, ověřila, zda procentní podíl spojovacích prostředků vyrobených tímto odvětvím na celkové odhadované výrobě představuje podstatnou část ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO.
(114)
Jak uvádí 112. bod odůvodnění konečného nařízení, šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí v Unii velké množství výrobců, odhadované na více než 300 převážně malých a středních podniků (dále jen „MSP“), ale zahrnující také několik větších společností či skupin společností. V době zahájení původního šetření Komise kontaktovala všechny tyto známé výrobce a požádala je, aby se účastnili šetření a poskytli některé informace o své činnosti. Ani oznámení o zahájení řízení zveřejněné při zahájení původního šetření ani průvodní dopis zaslaný v den zahájení řízení všem známým výrobcům v EU se nezmiňovaly o tom, že informace předložené výrobci v EU, kteří nechtěli spolupracovat, nebudou brány v úvahu.
(115)
Jak bylo uvedeno, většinu výrobců spojovacích prostředků v EU tvoří malé podniky, ne-li mikropodniky (rodinné firmy), které mají obvykle omezené prostředky, včetně finančních a lidských zdrojů, nejsou členy vnitrostátních ani unijních sdružení, která by je mohla během šetření reprezentovat, a jak tomu u MSP často bývá, nemají prostředky na to, aby si najaly specializované obchodní právníky a účetní. Malé společnosti mají rovněž vážné obavy týkající se ochrany jejich důvěrných údajů v průběhu těchto šetření, kterou považují za zcela zásadní. Přesto se přihlásil nemalý počet výrobců (celkem 63 výrobců v EU), kteří poskytli požadované informace. Je třeba poznamenat, že k těmto výrobcům patřily jak MSP, tak větší společnosti rozmístěné po celé EU. S ohledem na výše uvedené skutečnosti a vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu, lze tyto výrobce, kteří představovali 36,3 % celkové výroby dotčeného výrobku v EU, považovat za podstatnou část celého výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 antidumpingové dohody WTO. Jelikož se navíc, jak bylo uvedeno, všichni největší známí výrobci v EU přihlásili ve lhůtě stanovené v původním oznámení o zahájení řízení, lze vzorek vybraný při původním šetření pokládat za reprezentativní, a to i po zahrnutí dalších 18 výrobců v EU do definice výrobního odvětví Unie.
(116)
Čínská obchodní komora tvrdila, že Komise nemůže používat pouze údaje získané od výrobců v EU, kteří se přihlásili ve lhůtě uvedené v 112. bodu odůvodnění, neboť někteří výrobci v EU se mohli rozhodnout, že se nepřihlásí, jelikož nechtěli být součástí vzorku, a tudíž věděli, že jejich odpovědi nebudou brány v úvahu. Sdružení čínských vývozců požádalo Komisi, aby „celý proces výběru znovu zopakovala a kontaktovala všechny výrobce v EU, aniž by se zmiňovala o tom, že výrobci musí být ochotni stát se součástí vzorku“ (9). Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se však mělo za to, že není třeba znovu zahajovat proces výběru konečného vzorku, jelikož největší známí výrobci v EU se přihlásili ve fázi zahájení řízení. Po zveřejnění informací čínská obchodní komora zopakovala své tvrzení, že nelze vyloučit, že mnozí výrobci na dotazník pro výběr vzorku zkrátka neodpověděli „právě proto, že věděli, že jejich neochota být součástí vzorku automaticky povede k jejich vyřazení z definice domácího výrobního odvětví“. Je třeba podotknout, že tytéž argumenty během původního šetření uváděli čínští vyvážející výrobci a evropští dovozci, kteří protestovali proti stávajícímu vzorku. Jak je vysvětleno ve 26. bodě odůvodnění konečného nařízení, Komise po zahájení řízení kontaktovala velké množství výrobců v Unii a jen několik z nich odpovědělo. Je třeba podotknout, že o jejich možném zařazení či nezařazení do konečného vzorku se Komise vůbec nezmínila. Případné zařazení výrobců v Unii do konečného vzorku ve skutečnosti nemělo žádný vliv na jejich rozhodnutí přihlásit se během řízení, neboť jejich rozhodnutí bylo motivováno jinými faktory, které jsou zdůrazněny v 115. bodě odůvodnění. Žádost adresovaná Komisi, podle níž měla Komise posouzení újmy provést znovu, byla proto zamítnuta.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(117)
V návaznosti na zprávy byla na úrovni výrobního odvětví Unie, vymezené ve 114. bodu odůvodnění, přezkoumána zjištění o újmě týkající se vývoje výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, jednotkových cen, podílu na trhu, zaměstnanosti a produktivity, a to na základě informací shromážděných od 6 výrobců zařazených do vzorku a dalších 57 výrobců, kteří jsou nyní součástí výrobního odvětví Unie. Pokud jde o ostatní ukazatele újmy zjištěné u vybraného výrobního odvětví Unie, informace o zásobách, ziskovosti, peněžním toku, investicích, návratnosti investic, schopnosti získat kapitál a mzdách byly získány z ověřených odpovědí šesti výrobců zařazených do vzorku na dotazník, a proto se příslušná zjištění tímto přezkumem potvrzují.
4.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(118)
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie se na základě všech dostupných informací (viz 112. bod odůvodnění) vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem výroby (v Mt)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Index
100
107
100
106
110
Výrobní kapacita (v Mt)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Index
100
102
105
107
110
Využití kapacity (v %)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Navzdory značnému nárůstu poptávky o 29 % mezi rokem 2004 a OŠ objem výroby výrobního odvětví Unie po celé posuzované období kolísal a v OŠ byl o 9 % vyšší než v roce 2003, oproti 6 % při původním šetření, tj. byl nadále výrazně nižší než nárůst poptávky činící 29 %.
(120)
Pokud jde o výrobní kapacitu a využití kapacity, závěry, k nimž dospělo původní šetření, se potvrdily, i když na základě jiného souboru údajů (viz 130. až 133. bod odůvodnění konečného nařízení).
4.2 Objem prodeje, podíl na trhu, růst a průměrné jednotkové ceny v Unii
(121)
Níže uvedené údaje představují prodej výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům v Unii na základě všech dostupných informací (o objemu a hodnotě):
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v tis. EUR)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Index
100
106
111
121
130
Prodej výrobního odvětví Unie v Unii (v Mt)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Index
100
111
105
114
114
Jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie v Unii (v EUR/Mt)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Index
100
96
106
106
114
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (%)
není k dispozici
28 %
27 %
24 %
22 %
Index
není k dispozici
100
96
86
80
(122)
Pozměněné údaje uvedené v tabulce výše potvrzují zjištění zmíněná ve 137. až 140. bodě odůvodnění konečného nařízení vzhledem k tomu, že jsou potvrzeny všechny závěry o vývoji újmy. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšil o 14 %, místo 12 % zjištěných při původním šetření, a jeho hodnota se zvýšila o 30 %, místo 21 %. Ve skutečnosti byl zjištěn velmi podobný vývoj jako při původním šetření. Tentýž pokles objemu prodeje v letech 2004 a 2005 potvrzuje závěr uvedený ve 139. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle něhož se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo využít zvýšení spotřeby v Unii, a podíl výrobců v Unii na trhu se tak za méně než 3 roky snížil o 20 %.
4.3 Zaměstnanost a produktivita
(123)
Zaměstnanost a produktivita se ve výrobním odvětví Unie vyvíjely takto:
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Počet zaměstnanců
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Index
100
111
114
114
114
Produktivita (Mt/zaměstnanec)
65
63
58
61
63
Index
100
97
89
93
96
4.4 Závěr ohledně újmy
(124)
Vhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrdily závěry zmíněné v 153. až 161. bodě odůvodnění konečného nařízení.
5. Objem dumpingového dovozu
(125)
Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, Komise vzala v úvahu závěry zpráv OŘS naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 2 antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zvážení objemu dumpingového dovozu při původním šetření týkajícím se spojovacích prostředků.
(126)
Komise následně přezkoumala své posouzení újmy vzhledem ke skutečnosti, že bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci se v OŠ dumpingu nedopustili. Je třeba připomenout, že při původním šetření nebyl dumping zjištěn u dvou čínských vyvážejících výrobců. Jak uvádí 105. bod odůvodnění, při tomto přezkumu byl zjištěn další vyvážející výrobce, který se dumpingu nedopustil. Celkový objem dovozu těchto tří vyvážejících výrobců se v OŠ pohyboval pouze mezi 0,01 % až 0,40 % celkového dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Analýza újmy týkající se vývoje dovozu z ČLR, jež byla provedena na základě objemu dumpingového dovozu s vyloučením nedumpingového dovozu ukázala pouze zanedbatelné změny ve vývoji popsaném v 121. bodě odůvodnění konečného nařízení.
2003
2004
2005
2006
OŠ
Objem dovozu z ČLR (v Mt)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Index
100
137
179
225
267
Podíl ČLR na trhu
není k dispozici
17 %
22 %
23 %
25 %
Zdroj: Eurostat.
6. Příčinná souvislost - vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(127)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí, aby zohlednila závěry zpráv naznačující, že EU jednala v rozporu s čl. 3 odst. 1 a 5 antidumpingové dohody WTO tím, že vycházela ze statistických údajů o celkovém vývozu uváděných Eurostatem místo konkrétní vývozní výkonnosti výrobního odvětví EU.
(128)
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie byla analyzována v 175. bodě odůvodnění konečného nařízení. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v roce 2006 představoval pouze 11 % celkové výroby obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie. Jak ale upozorňují zprávy OŘS, použité údaje se týkaly vývozu všech výrobců do Unie, zjištěného dle údajů Eurostatu, a nikoli vývozu výrobního odvětví Unie. V návaznosti na zprávy OŘS Komise znovu posoudila svou analýzu příčinných souvislostí a zkoumala, zda vývozní výkonnost nově vymezeného výrobního odvětví Unie mohla být jedním z činitelů způsobené újmy. Bylo zjištěno, že vývoz do třetích zemí v OŠ představoval pouze 3,7 % výroby obdobného výrobku nově vymezeným výrobním odvětvím Unie, spíše než 11 %, jak uvádí 175. bod odůvodnění konečného nařízení. Tento vývoz se mezi rokem 2003 a OŠ zvýšil přibližně o 4 %. Tento vývoz se mimoto důsledně uskutečňoval za ceny, které byly výrazně vyšší než prodejní ceny na trhu Unie.
Výrobní odvětví Unie celkem
2003
2004
2005
2006
OŠ
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v Mt)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Index
100
120
108
107
104
Vývoz dotčeného výrobku z Unie do zbytku světa (v tis. EUR)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Index
100
118
112
124
117
Jednotková cena: (EUR/Mt):
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Lze tedy vyvodit závěr, že výkonnost vývozu do třetích zemí nebyla u výrobního odvětví Unie zdrojem podstatné újmy. Potvrzuje se proto konečný závěr uvedený v 184. bodě odůvodnění konečného nařízení, podle nějž dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
7. Zacházení s důvěrnými informacemi
(130)
Jak se uvádí v oznámení o zahájení řízení, Komise se zavázala znovu posoudit závěry učiněné na základě rozhodnutí ve zprávách naznačujících, že EU jednala v rozporu s čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvním pododstavcem antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi.
(131)
V návaznosti na zprávy Komise vyzvala dva příslušné výrobce v Unii, aby uvedli řádné důvody, proč nebyly důvěrné informace doplněny o shrnutí, které nemá důvěrnou povahu. Tito dva výrobci veřejně poskytli doplňující informace a v případě, že určitou informaci nebylo možno shrnout, konstatovali, proč tomu tak je. Informace poskytnuté těmito výrobci byly zaslány všem zúčastněným stranám. Jedno sdružení zastupující dovozce v Evropské unii tvrdilo, že informace poskytnuté dvěma zmíněnými výrobci v Unii jsou nesrozumitelné a že je nebude možné zkontrolovat pomocí údajů veřejně dostupných na stránkách Eurostatu. K tomuto argumentu je třeba poznamenat, že jelikož se informace poskytnuté oněmi dvěma výrobci týkají konkrétních společností, je nepravděpodobné, že existuje nějaký veřejný zdroj, který by umožnil provést křížovou kontrolu.
(132)
Čínská obchodní komora a Sdružení evropských distributorů tvrdily, že poskytnuté doplňující informace jsou neúplné, neboť v tabulkách 22, 23 a 32 až 34 stále chybí některé údaje, což neodpovídá způsobu, jakým by měly být uplatněny závěry OŘS. Po zveřejnění těchto doplňujících informací nedůvěrné povahy nebyly obdrženy žádné další připomínky. Jelikož tabulky 32 až 34 obsahují podrobné údaje o prodeji a nákladech vynaložených dotčenou společností, byly tyto informace, jež mají důvěrnou povahu, shrnuty, aby byly poskytnuty určité informace o jejich obsahu, aniž by došlo ke zveřejnění důvěrných informací. Ostatní informace označené za chybějící v tabulce 22 (druhy dodaných surovin a objem zakoupené suroviny) a v tabulce 23 (uvedeny jsou pouze indexované hodnoty rozpětí zisku před zdaněním, a nikoli samostatné údaje o prodeji v EU a mimo ni) byly dotčenou společností v Unii znovu předloženy, aby bylo možno těmto informacím správně porozumět, a příslušná odpověď byla přiložena ke spisu ke kontrole zúčastněnými stranami. Na závěr se má za to, že doporučení ve zprávách týkajících se této záležitosti byla beze zbytku provedena.
(133)
Sdružení evropských distributorů dále tvrdilo, že z tabulky 24 dodané výrobcem v Unii nebylo možno vyvodit závěr, že tato společnost utrpěla podstatnou újmu, neboť tabulka ukazuje stálý nárůst zisku, využití kapacity a výkonu. Komise přesto opět provedla posouzení újmy pomocí údajů o šesti výrobcích v EU zařazených do vzorku a dospěla k závěru, že k podstatné újmě došlo, jak potvrzuje 124. bod odůvodnění. Výše zmíněné tvrzení je tedy nepodložené.
(134)
Konečně, jak uvádí 6. bod oznámení o zahájení řízení, v návaznosti na zjištění týkající se čl. 6 odst. 5 a čl. 6 odst. 5 prvního pododstavce antidumpingové dohody WTO, pokud jde o zacházení s důvěrnými informacemi, Komise dne 30. května 2012 zveřejnila údaje Eurostatu o celkové výrobě spojovacích prostředků v EU, jak byly původně předloženy.
8. Ostatní doporučení a rozhodnutí
(135)
Jak je uvedeno v oznámení, Komise se zavázala zvážit připomínky zúčastněných stran v šetření týkajícím se spojovacích prostředků, které tvrdí, že byly poškozeny zveřejněním zjištění týkajících se přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nebo jakýchkoli jiných doporučení či rozhodnutí OŘS.V souladu s doporučeními týkajícími se čl. 9 odst. 5 základního nařízení a uvedenými ve zprávách OŘS Komise jedné společnosti přiznala individuální zacházení.
F. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(136)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o výše uvedených zjištěních. Po poskytnutí informací jim byl rovněž dán čas pro podání připomínek a stanovisek. Po poskytnutí informací bylo obdrženo několik připomínek.
(137)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, která byla uložena nařízením (ES) č. 91/2009, by měla být zachována a že dovoz od společnosti Bulten Fasteners China by měl podléhat clu ve výši 0 %.
G. ZÁVĚR
(138)
Na základě výše uvedeného přehodnocení je učiněn závěr, že škodlivý dumping zjištěný při původním šetření byl potvrzen. Jednomu vyvážejícímu výrobci však bylo přiznáno individuální zacházení v souladu s doporučeními ve zprávách OŘS, která se týkají čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Ustanovení čl. 1 odst. 2 konečného nařízení by tedy mělo být změněno. Tentýž článek by měl být změněn také proto, aby zohlednil pozměněná antidumpingová cla, jež jsou pro některé společnosti uvedené v tabulce v čl. 1 odst. 2 konečného nařízení vyčíslena takto:
Vyvážející výrobce v ČLR
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Konečná opatření
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd.
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd.
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd.
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd.
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd.
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd.
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd.
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
85,0 %
74,1 %
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Tabulka uvádějící sazby konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky vyrobené společnostmi uvedenými v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 91/2009 se nahrazuje touto tabulkou:
„Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Beijing
0,0 %
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1 %
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1 %
A999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 4. října 2012.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 924/2012
z dne 4. oktobra 2012
o spremembi Uredbe (ES) št. 91/2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1515/2001 z dne 23. julija 2001 o ukrepih, ki jih Skupnost lahko uvede na podlagi poročila, ki ga sprejme Organ STO za reševanje sporov v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi zadevami (1) („pooblastitvena uredba STO“), ter zlasti člena 1 Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,
ob upoštevanju naslednjega:
A. VELJAVNI UKREPI
(1)
Svet je z Uredbo (ES) št. 91/2009 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („dokončna uredba“).
B. POROČILA, KI JIH JE SPREJEL ORGAN STO ZA REŠEVANJE SPOROV
(2)
Organ STO za reševanje sporov („DSB“) je 28. julija 2011 sprejel poročilo pritožbenega organa in poročilo strokovne skupine, kakor je bilo spremenjeno s poročilom pritožbenega organa v sporu „Evropske skupnosti - Dokončni protidampinški ukrepi za nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla iz Kitajske“ (3) („poročila“). V teh poročilih je bilo med drugim ugotovljeno, da EU ni ravnala v skladu s:
-
členoma 6.10 in 9.2 Protidampinškega sporazuma STO glede člena 9(5) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (4) (osnovna uredba), kot se uporabljata v preiskavi uvoza nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (preiskava o pritrdilnih elementih),
-
členi 6.4, 6.2 in 2.4 Protidampinškega sporazuma STO glede nekaterih vidikov ugotovitve dampinga v preiskavi o pritrdilnih elementih,
-
členom 4.1 Protidampinškega sporazuma STO glede opredelitve industrije Unije v preiskavi o pritrdilnih elementih,
-
členoma 3.1 in 3.2 Protidampinškega sporazuma STO glede upoštevanja obsega dampinškega uvoza v preiskavi o pritrdilnih elementih,
-
členoma 3.1 in 3.5 Protidampinškega sporazuma STO glede analize vzročne zveze v preiskavi o pritrdilnih elementih ter
-
členoma 6.5 in 6.5.1 Protidampinškega sporazuma STO v zvezi z ravnanjem z zaupnimi podatki v preiskavi o pritrdilnih elementih.
C. POSTOPEK
(3)
Dne 6. marca 2012 se je z obvestilom (5), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“), v skladu s pooblastitveno uredbo STO začel pregled. Evropska komisija je strani v preiskavi, na podlagi katere je bila pripravljena Uredba (ES) št. 91/2009 („prvotna preiskava“), obvestila o pregledu in o načinu, kako se bodo upoštevale ugotovitve iz poročil v zvezi z dokončno uredbo.
D. ZADEVNI IZDELEK
(4)
Zadevni izdelek so nekateri pritrdilni elementi iz železa ali jekla, razen iz nerjavnega jekla, tj. lesni vijaki (razen tirnih vijakov), samovrezni vijaki, drugi vijaki in sorniki z glavo (s svojimi maticami ali podložkami ali brez njih, razen vijakov, izdelanih s struženjem iz palic, profilov ali žice, s polnim prerezom debeline do vključno 6 mm, ter razen vijakov in sornikov za pritrjevanje sestavnega materiala na železniške tire) in podložke s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („pritrdilni elementi“ ali „zadevni izdelek“).
(5)
Zadevni izdelek je trenutno uvrščen pod oznake KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 in ex 7318 22 00.
(6)
Poročila ne vplivajo na ugotovitve iz uvodnih izjav 40 do 57 dokončne določbe glede zadevnega in podobnega izdelka.
E. REVIDIRANE UGOTOVITVE NA PODLAGI POROČIL
(7)
Kot je navedeno v obvestilu o začetku, je Komisija ponovno ocenila dokončne ugotovitve prvotne preiskave, tako da je upoštevala priporočila in sklepe DSB. Ta ponovna ocena je temeljila na informacijah, zbranih v prvotni preiskavi, in informacijah, zbranih po objavi obvestila.
(8)
Prvotna preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2006 do 30. septembra 2007 („obdobje preiskave“ ali „OP“). V zvezi s parametri, ki so bili pomembni za oceno škode, so bili analizirani podatki za obdobje od 1. januarja 2003 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
(9)
Namen te uredbe je popraviti vidike dokončne uredbe, za katere je DSB v sprejetih poročilih ugotovil, da so neskladni, in dokončno uredbo uskladiti s priporočili in sklepi DSB.
1. Individualna obravnava: uporaba člena 9(5) v dokončni uredbi
(10)
V tem razdelku so določene ponovno ocenjene ugotovitve iz prvotne preiskave glede naslednjih priporočil in sklepov iz poročil, v katerih je bilo ugotovljeno, da EU ni ravnala v skladu s členoma 6.10 in 9.2 Protidampinškega sporazuma STO v zvezi s členom 9(5) osnovne uredbe, kot sta se uporabljala v prvotni preiskavi o pritrdilnih elementih.
(11)
Kot je omenjeno v uvodnih izjavah 81 in 84 dokončne uredbe, je bilo za vseh pet vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, kakor tudi za tri individualno preiskane proizvajalce izvoznike, ki so zahtevali individualno obravnavo („IO“), ugotovljeno, da izpolnjujejo vse zahteve za odobritev IO v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 62 in 78 dokončne uredbe, so se štirje proizvajalci izvozniki, ki so bili prvotno del vzorca, in ena družba, ki ji je bila odobrena individualna obravnava, obravnavali kot nesodelujoče družbe, saj so med preiskavo predložili informacije, ki niso v skladu z dokazi.
(12)
Komisija je glede na priporočila iz poročil v zvezi s členom 9(5) osnovne uredbe pozvala proizvajalce izvoznike v Ljudski republiki Kitajski, naj se javijo in predložijo informacije, ki so potrebne za pregled trenutnega stanja, če za njihov izvoz v Evropsko unijo trenutno veljajo protidampinški ukrepi za nekatere pritrdilne elemente iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in če so menili, da niso smeli sodelovati v IO ali je zahtevati v prvotni preiskavi zaradi upravnih bremen iz člena 9(5) osnovne uredbe ali ker so menili, da niso zadostili vsem merilom iz navedenega člena.
(13)
Komisija je te proizvajalce pozvala, naj opredelijo, ali zase menijo, da niso smeli sodelovati v IO ali je zahtevati v prvotni preiskavi zaradi upravnih bremen iz člena 9(5) osnovne uredbe ali ker so menili, da niso zadostili vsem merilom iz navedenega člena. Te zainteresirane strani so bile pozvane, naj se javijo v 30 dneh po objavi obvestila o začetku in predložijo naslednji informaciji:
-
ali zase menijo, da niso smeli sodelovati v IO ali je zahtevati ob začetku prvotne preiskave, ter
-
da predložijo informacije o obsegu izvoza v Evropsko unijo in izvoznih cenah v OP, uporabljenih v prvotni preiskavi.
(14)
Nekateri proizvajalci izvozniki v Ljudski republiki Kitajski (LRK) so izrazili skrb glede izvedbenega postopka poročil DSB, ki je določen v obvestilu o začetku. Zlasti so poudarili, da se jim objavljeni roki zdijo prekratki. Trdili so, da je bilo proizvajalcem izvoznikom naloženo nepotrebno upravno breme, kar je imelo odvračilen učinek in jim preprečilo sodelovanje v individualni obravnavi.
(15)
Skrb, ki so jo izrazili ti proizvajalci izvozniki, se je štela za neutemeljeno. Komisija je menila, da je glede na upravno breme in majhno količino zahtevanih informacij ta rok primeren. V obvestilu o začetku je razloženo, da bo pregled trenutnega stanja proizvajalca izvoznika upoštevan, ko bo zahtevek prejet in bo vseboval naslednje informacije:
-
preprosto izjavo, da proizvajalec izvoznik meni, da je bil odvrnjen in zato ni sodeloval in zahteval IO, ter
-
najosnovnejše podatke, iz katerih je razvidno, da je zadevni izdelek izvažal v EU v obdobju prvotne preiskave.
(16)
Te informacije so se zahtevale samo z namenom, da bi Komisija lahko določila tiste proizvajalce izvoznike, ki bi lahko sodelovali v IO in jo zahtevali med prvotno preiskavo, vendar so menili, da so bili od tega odvrnjeni. 30-dnevni rok je veljal za primeren za odgovor na zahtevo po preprosti izjavi in najosnovnejših podatkih, zato ni mogoče šteti, da je bilo z njimi naloženo nesorazmerno upravno breme. Kitajska trgovinska zbornica in kitajski proizvajalec izvoznik sta trdila, da je Komisija z zahtevo po informacijah, navedenih v uvodni izjavi 15, za kitajske proizvajalce izvoznike uvedla pogoje, čeprav bi bilo treba IO v skladu s členoma 6.10 in 9.3 Protidampinškega sporazuma WTO praviloma odobriti. Ta pristop je bil v nasprotju s priporočili iz poročil organa za reševanje sporov in te strani so pozvale Komisijo, naj po uradni dolžnosti stopi v stik s kitajskimi proizvajalci izvozniki in jih obvesti, da jim bo odobrila IO. V zvezi s tem Komisija meni, da je z objavo obvestila o začetku, ki je bilo poslano vsem znanim kitajskim proizvajalcem izvoznikom, njihovim trgovinskim združenjem in nacionalnim organom, stopila v stik z vsemi kitajskimi proizvajalci izvozniki in jih pozvala, naj se javijo v roku 30 dni, če so izvažali v obdobju prvotne preiskave in se v prvotni preiskavi niso javili. Slednje vprašanje se ne bi smelo obravnavati kot „pogoj“ v smislu „preskusa“, kot so ga predstavile navedene strani, temveč kot navedbo dejstva, ki kaže, da jih je prvotna preiskava dejansko zadevala. Nazadnje je treba omeniti, da se podatki o izvoženih izdelkih ne zahtevajo z namenom preverjanja, ali bi bilo prvotno izbiro vzorca treba spremeniti, in niso povezana z odobritvijo IO. Zato je bila ta zahteva zavrnjena.
(17)
Od 15 družb, ki so se javile po objavi obvestila o začetku in ki so v roku opravile poizvedbe,
-
je bilo deset družb proizvajalcev izvoznikov, ki so se javili in sodelovali že v prvotni preiskavi. To kaže, da niso bili odvrnjeni od sodelovanja in zahtevanja IO v prvotni preiskavi, zato njihovega položaja v okviru trenutnega pregleda ni bilo mogoče ponovno preučiti; ena od teh desetih družb, ki je zahtevala pregled svojih trenutnih dajatev, je bila pozvana, naj Komisiji predloži zahtevek za pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe,
-
je bila ena družba nov proizvajalec izvoznik (tj. med prvotno preiskavo še ni izvažal v EU). Ta družba zato ni mogla sodelovati in zahtevati IO v prvotni preiskavi. Obveščena je bila o postopkih za zahtevo za obravnavo novega proizvajalca izvoznika v skladu s členom 2 dokončne uredbe,
-
dve nista bili upoštevani kot proizvajalca izvoznika, ampak kot trgovski družbi, zato sta bili obveščeni, da nista zajeti v tem pregledu,
-
dva proizvajalca izvoznika sta navedla, da ustrezata merilom in sta zahtevala, da se njuno stanje preuči. Vendar je ena od teh družb nato umaknila svojo vlogo.
(18)
Družbe, ki so opravile poizvedbe, so lahko komentirale posredovane informacije.
(19)
Za proizvajalca izvoznika, ki je navedel, da izpolnjuje merila, in zahteval, da se njegov položaj preuči, je bilo ugotovljeno, da ustreza merilom iz točke 1 obvestila o začetku. Ta proizvajalec izvoznik je prav tako zahteval individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe in trdil, da bi zahteval tovrstno obravnavo, če ne bi bil odvrnjen od sodelovanja med prvotno preiskavo. Ob upoštevanju, da so bili med prvotno preiskavo vsi proizvajalci izvozniki, ki so vložili takšno zahtevo, obravnavani individualno, je bila zaradi enakopravnega obravnavanja njegova zahteva sprejeta.
(20)
Obvestilo je bilo objavljeno 6. junija 2012 (6), v katerem je bil napovedan pregled trenutnega stanja za tega proizvajalca izvoznika: Bulten Fasteners (Kitajska) Co., Ltd („BFC“). Obseg izvoza tega proizvajalca izvoznika je med OP znašal manj kot 0,4 % celotnega izvoza iz LRK v OP. Glede na to je Komisija menila, da prvotnega vzorca proizvajalcev izvoznikov ni treba spremeniti. Proizvajalcu izvozniku v LRK in povezanim družbam v EU, ki so bile v prvotni OP udeležene pri nadaljnji prodaji zadevnega izdelka, je bil poslan vprašalnik.
(21)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, potrebne za ugotovitev dampinga, in opravila preveritvene obiske v prostorih naslednjih družb:
-
Bulten Sweden AB, Göteborg, Švedska,
-
Bulten, Bergkamen, Nemčija.
(22)
Komisija je sklenila, da se družbi BFC odobri IO v skladu s priporočili v zvezi s členom 9(5) osnovne uredbe v poročilih DSB.
2. Nekateri vidiki ugotovitve dampinga v preiskavah o pritrdilnih elementih
(23)
V tem razdelku so določene ponovno ocenjene ugotovitve iz prvotne preiskave glede naslednjih priporočil in sklepov iz poročil, v katerih je bilo ugotovljeno, da EU ni ravnala v skladu s členi 6.4, 6.2 in 2.4 Protidampinškega sporazuma STO v zvezi z nekaterimi vidiki ugotovitve dampinga v prvotni preiskavi o pritrdilnih elementih.
(24)
V okviru odprtega dialoga med nekaterimi kitajskimi proizvajalci izvozniki in trgovinsko zbornico so bile stranem posredovane podrobnejše informacije glede značilnosti izdelka za izdelke, ki jih prodaja indijski sodelujoči proizvajalec, da bi se odzvali na priporočila organa DSB za reševanje sporov glede členov 6.4, 6.2 in 2.4 Protidampinškega sporazuma STO, kot je omenjeno v uvodnih izjavah 28 in 53. Te informacije so zajemale zlasti značilnosti izdelka, ki so bile pomembne pri določanju normalne vrednosti in so se uporabile pri primerjavi z zadevnim izdelkom, tj. dejstvo, da je bila indijska domača prodaja razdeljena na „standardno“ in „posebno“ prodajo ter da je bil določen trdnostni razred za vsako transakcijo. Normalna vrednost na kg je bila nato izračunana za vsak trdnostni razred, kot je določen v preglednici s kontrolnimi številkami izdelka.
(25)
Komisija se je osredotočila na dva ključna elementa primerjave, in sicer na trdnostni razred ter na primerjavo med standardnimi in posebnimi pritrdilnimi elementi, kot je določeno v uvodnih izjavah 48 in 50 dokončne uredbe. Razlika med posebnimi in standardnimi je bila med preiskavo dodana kot nov element primerjave, trdnostni razred pa je bil uporabljen kot drugo glavno merilo primerjave, kot jih je večina kitajskih proizvajalcev izvoznikov predložila med prvotno preiskavo.
(26)
Kot je omenjeno v uvodni izjavi 56 dokončne uredbe, je standardne pritrdilne elemente, ki so proizvedeni v primerljivi državi, mogoče primerjati s pritrdilnimi elementi, ki jih v EU izvažajo vzorčeni proizvajalci iz LRK, saj se je izkazalo, da imajo enake fizikalne in tehnične značilnosti kot izdelki, ki se izvažajo iz LRK.
(27)
Normalna vrednost je bila izražena kot franko tovarna in prilagojena tako, da se upošteva cenovni učinek koraka nadzora kakovosti, ki ga je izvedel indijski proizvajalec, ki pa ni bil izveden na Kitajskem. Rezultat sta tako bila dva seznama normalnih vrednosti v kitajskem juanu (CNY) na kg po trdnostnem razredu, eden za standardne in eden za posebne pritrdilne elemente.
2.1 Obvestilu o razkritju informacij z dne 30. maja 2012
(28)
Dne 30. maja 2012 so bile vsem zainteresiranim stranem razkrite dodatne informacije o vrstah izdelkov, ki se uporabljajo za primerjavo normalne vrednosti in izvozne cene. Kot je navedeno v obvestilu o začetku, so bile natančnejše informacije o značilnostih izdelka, ki so bile pomembne pri določanju normalne vrednosti, predložene vsem zainteresiranim stranem.
(29)
Vsebina obvestila o razkritju informacij se je nanašala na normalno vrednost, ki je bila določena na podlagi cen zadevnega izdelka, ki ga je na domačem trgu prodajal indijski sodelujoči proizvajalec. V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določiti na podlagi cen ali konstruirane vrednosti v primerljivi državi. Za sodelovanje sta se odločila dva indijska proizvajalca, tako da sta odgovorila na vprašalnik. Podatki, navedeni v izpolnjenih vprašalnikih, so bili preverjeni v prostorih teh dveh družb. Vendar je samo ena od obeh družb zagotovila dovolj podrobne podatke, ki bi se lahko uporabili kot osnova za ugotovitev normalne vrednosti.
(30)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 90 dokončne uredbe, je „več uvoznikov in izvoznikov podvomilo v primernost uporabe podatkov slednjega indijskega proizvajalca, ker (i) količina izdelkov, ki jo ta proizvajalec proizvaja in prodaja na indijskem domačem trgu, domnevno ni reprezentativna za količino, izvoženo iz LRK v Skupnost, in ker (ii) je ta indijski proizvajalec domnevno trgovinsko povezan z enim od proizvajalcev Skupnosti, ki podpira pritožbo. V zvezi s tem je treba opozoriti, da (i) se je obseg prodaje indijskega proizvajalca štel za dovolj reprezentativnega, da se omogoči vzpostavitev zanesljivih normalnih vrednosti, in da (ii) zaradi dejstva, da je proizvajalec iz primerljive države povezan s proizvajalcem Skupnosti, ki podpira pritožbo, izbira navedene primerljive države ni neprimerna. Prav tako je bilo poudarjeno, da sta se proizvajalca povezala po obdobju preiskave. Glede na navedeno in glede na nesodelovanje drugih proizvajalcev iz tretjih držav je izbira Indije za primerljivo državo štela za primerno“.
(31)
Glede na konkurenčne pogoje in odprtost indijskega trga ter dejstva, da je sodelujoči indijski proizvajalec prodajal vrste izdelkov, primerljive z izdelki, ki jih izvažajo proizvajalci izvozniki iz LRK, je bilo sklenjeno, da je Indija primerna tretja država s tržnim gospodarstvom v smislu člena 2(7) osnovne uredbe.
(32)
V obvestilu o razkritju informacij je bilo navedeno, da so podatki glede domače prodaje zajemali obdobje preiskave, vendar brez kontrolne številke izdelka („PCN“). Indijski proizvajalec pa je lahko določil trdnostni razred prodajanega pritrdilnega elementa in tudi to, ali je bil pritrdilni element „standardni“ ali „posebni“, kot je določeno v dokončni uredbi. Potreba po razlikovanju med standardnimi in posebnimi pritrdilnimi elementi ni bila določena na začetku preiskave, ko je bila ustvarjena kontrolna številka izdelka.
(33)
Vendar je Komisija poudarila, da je to razlikovanje vplivalo na primerljivost cen, zato se je od indijskega proizvajalca zahtevalo te podatke, ki jih je tudi zagotovil. Indijska domača prodaja je bila tako razdeljena na „standardno“ in „posebno“ prodajo, nato pa je bil določen trdnostni razred za vsako transakcijo. Normalna vrednost na kg je bila izračunana za vsak trdnostni razred, kot je bil prvotno določen v razpredelnici s kontrolnimi številkami izdelka.
(34)
Preostale značilnosti prvotne PCN niso bile uporabljene, ne samo zato, ker indijski proizvajalec tako natančnih podatkov ni mogel zagotoviti, ampak tudi iz naslednjih razlogov:
-
premer in dolžina nista bila upoštevana kot pomembna, saj je bila izvedena analiza na podlagi teže, zato so se samodejno upoštevale vse razlike zaradi različnega premera ali dolžine pritrdilnega elementa,
-
nič ni kazalo na to, da obstajajo kakršne koli razlike glede kroma na premazu ali premaza na splošno - kar je v bistvu pokazatelj galvanizacije - med izdelki indijskega proizvajalca in kitajskimi pritrdilnimi elementi,
-
glede na edini preostali element PCN, oznake KN, se je štelo, da ne bi bil zanesljiv pokazatelj, saj kitajske ali indijske oblasti ne razlikujejo med desetimi oznakami KN, ki se uporabljajo za določanje zadevnega izdelka, kot oblasti EU.
(35)
Komisija se je zato osredotočila na dve ključni razliki med izdelki: trdnostni razred na eni strani, na drugi pa razlika med standardnimi in posebnimi pritrdilnimi elementi, kar je pokazatelj razlik med strankami in razlik v kakovosti.
(36)
Normalna vrednost je bila izražena kot franko tovarna brez prilagoditve, da se ne bi upošteval cenovni učinek nadzora kakovosti, ki ga je izvedel indijski proizvajalec, ki pa ni bil izveden na Kitajskem. Rezultat sta tako bila dva seznama normalnih vrednosti v kitajskem juanu (CNY) na kg po trdnostnem razredu, eden za standardne in eden za posebne pritrdilne elemente.
(37)
Komisija je vse zainteresirane strani obvestila, da normalne vrednosti ne more razkriti, saj se nanaša na zaupno ceno enega samega indijskega proizvajalca na domačem trgu. Zainteresirane strani pa so bile obveščene, da je bila „standardna“ normalna vrednost pritrdilnega elementa trdnostnega razreda 8.8 („G“ v preglednici s kontrolnimi številkami izdelka), kar je standardna vrsta, ki jo običajno izvažajo kitajski proizvajalci, izračunana v razponu med 9 in 12 CNY na kg franko tovarna.
2.2 Pripombe, prejete k obvestilu o razkritju informacij z dne 30. maja 2012
(38)
En uvoznik in štirje proizvajalci izvozniki so trdili, da je bil čas, ki so ga strani imele za pripombe glede dodatnih informacij (10 dni), prekratek. Vendar Komisija meni, da je bil naveden rok primeren, glede na to, da so bile predložene informacije zgolj dopolnitev, ki je že bila razkrita v dokončni uredbi ob zaključku prvotne preiskave. Čas, odobren za preučitev dodatnih informacij in predložitev pripomb, se je zato štel kot razumen.
(39)
Nekatere strani so trdile, da je Komisija izjavila, da ni imela nobenih novih informacij glede fizikalnih značilnosti razen trdnostnega razreda izdelkov, ki je bil uporabljen za določanje normalne vrednosti. Navedeno trditev je treba zavrniti. Komisija je na tej stopnji pregleda samo skušala zagotoviti dodatno pojasnilo o tem, kako se je določila normalna vrednost v prvotni preiskavi. Pomembno je poudariti, da so kitajski proizvajalci izvozniki „trdnost“ določili kot eno od pomembnih značilnosti. Vendar to ne pomeni, da Komisija ni imela nobenih drugih informacij glede drugih fizikalnih značilnosti.
(40)
Iste strani so trdile, da je Komisija med zaslišanji v zvezi z morebitnimi prilagoditvami, ki bi bile izvedene za namen primerjave med izvoznimi cenami in normalno vrednostjo, navedla, da bo imelo prednost prilagajanje na podlagi analize cen in ne analize stroškov. Komisija je pojasnila, da je treba v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe narediti primerjavo ob ustreznem upoštevanju razlik, ki vplivajo na primerljivost cen, in ne ob upoštevanju razlik v stroških.
(41)
Te strani so nato znova trdile, da je treba izvesti prilagoditve ob upoštevanju razlik v stroških proizvodnje, kot so razlike v učinkovitosti potrošnje surovin, razlike v potrošnji jekla za žice, v porabi električne energije, v lastni proizvodnji električne energije, v produktivnosti na zaposlenega, v razumni stopnji dobička in v razlikah, povezanih z opremo. Kot je navedeno zgoraj, se člen 2(10) osnovne uredbe nanaša na ceno in ne na stroške. Te strani niso predložile dokazov, na podlagi katerih bi bilo razvidno, da je zaradi domnevnih razlik v stroških prišlo do razlik v cenah. V preiskavah glede gospodarstev v prehodu, kot je Kitajska, je uporabljena primerljiva država, če je to utemeljeno, da se prepreči upoštevanje cen in stroškov v državah brez tržnega gospodarstva, ki niso običajen rezultat tržnih sil. Tako je za namen določanja normalne vrednosti uporabljen nadomestek stroškov in cen proizvajalcev iz držav z delujočim tržnim gospodarstvom. Zato so te trditve glede prilagoditev ob upoštevanju razlik v stroških proizvodnje zavrnjene.
(42)
Te strani so nadalje trdile, da so bile dodatne informacije, predložene 30. maja 2012 v zvezi z značilnostmi izdelkov, ki jih prodaja indijski proizvajalec, nepopolne, saj naj bi manjkale informacije o: razlikah glede vrste pritrdilnega elementa, premazu in uporabi kroma, premeru in dolžini, sledljivosti, ISO 9000, enoti stopnje napake in drugih vidikih, kot so trdota, upogibnost, udarna žilavost in drugi koeficienti trenja. Zahtevali so pojasnilo glede vzrokov, zakaj se preostale značilnosti prvotne kontrolne številke izdelka niso štele kot pomembne. Ta vprašanja so bila pojasnjena v dveh obvestilih o razkritju informacij, ki sta bili poslani 5. julija in dani v spis 11. julija 2012, da jih zainteresirane strani lahko preučijo.
2.3 Obvestilo o razkritju informacij z dne 5. julija 2012
(43)
Po zahtevi strani po dodatnih informacijah, kot je omenjeno v zgornji uvodni izjavi 42, je bilo 5. julija 2012 vsem zainteresiranim stranem poslano drugo obvestilo o razkritju informacij. V tem obvestilu so bile zagotovljene naslednje dodatne informacije:
-
razpredelnica, ki prikazuje razpone ravni cen za normalne vrednosti, izračunane na podlagi trdnostnega razreda, za standardne pritrdilne elemente, ki jih je en sam sodelujoči indijski proizvajalec prodal neodvisnim strankam na indijskem domačem trgu. Prav tako je bilo navedeno, da velika večina izvoza, ki ga opravijo kitajski proizvajalci, spada v trdnostni razred G,
-
poglobljena analiza podatkov v Indiji je pokazala, da so bili standardni pritrdilni elementi, prodajani na domačem trgu, galvanizirani, kar ustreza oznaki „A“ kontrolne številke izdelka. Komisija je zato za izvožene modele predlagala primerjavo normalne vrednosti s premazom vrste A,
-
po ročni analizi podatkov o indijskih domačih cenah so bile iz besedilnega niza šifriranja prodaje, ki ga je uporabil indijski proizvajalec, pridobljene informacije o premeru in dolžini. Da bi bila mogoča primerjava z izvozi kitajskih družb, so bili ti podatki povzeti v razpone, kar je omogočilo razlikovanje med glavnimi merami izdelka:
Kazalnik
Premer
Dolžina
Majhen
M4 do M10
0 do 100 mm
Srednji
M12 do M20
100 do 200 mm
Velik
M22 do M30
200 do 300 mm
-
Komisija je zato predlagala, da se ti podatki uporabijo za izpopolnitev normalne vrednosti in se stopnje dampinga izračunajo na tej osnovi. Izvoženi pritrdilni elementi, ki jih ni bilo mogoče uvrstiti v te razpone, se pri izračunu dampinga niso uporabili. To je veljalo le za zelo majhno količino izvoza,
-
Komisija je kot referenco predložila predlagano revidirano kontrolno številko izdelka:
Kazalnik
Opis
PCN
Standardni/posebni
Standardni pritrdilni element
S
Posebni pritrdilni element
P
Trdnostni razred
3.6
A
4.6
B
4.8
C
5.6
D
5.8
E
6.8
F
8.8
G
9.8
H
10.9
I
12.9
J
Premaz
Galvaniziran premaz
A
Premer
M4 do M10
S
M12 do M20
M
M22 do M30
L
Dolžina
0 do 100 mm
S
101 do 200 mm
M
201 do 300 mm
L
-
Komisija je zagotovila pregled stopenj dampinga, spremenjenih glede na predlog iz obvestila o razkritju informacij, ob upoštevanju, da te revidirane protidampinške stopnje ne bodo samodejno predstavljale protidampinških dajatev, za katere bi veljalo pravilo nižje dajatve,
-
kot odgovor na pripombe nekaterih zainteresiranih strani, da so bile dodatne informacije v obvestilu o razkritju informacij z dne 30. maja 2012 nepopolne, saj so nekateri elementi v teh preglednicah manjkali ali niso bili ustrezno povzeti, so bile zagotovljene nove razpredelnice 22, 23, 32, 33 in 34 za enega od proizvajalcev v EU.
2.4 Pripombe k obvestilu o razkritju informacij z dne 5. julija 2012
(44)
Nekatere strani so zahtevale dodatne informacije o ravni cen za normalno vrednost. Kot je omenjeno v uvodni izjavi 82 spodaj, ravni cen zainteresiranim stranem ni bilo mogoče razkriti, saj gre za zaupne informacije glede cen enega samega primerljivega proizvajalca. Vendar nezaupna različica normalne vrednosti glede na trdnostni razred za standardne pritrdilne elemente je bila 5. julija 2012 razkrita tistim kitajskim proizvajalcem izvoznikom, ki so take dodatne informacije zahtevali, in bila poslana v spis, da jih zainteresirane strani lahko preučijo. V tem obvestilu je Komisija razpredelnico, ki prikazuje razpone ravni cen za normalne vrednosti, izračunane na podlagi trdnostnega razreda, za standardne pritrdilne elemente, ki jih je en sam sodelujoči indijski proizvajalec prodal neodvisnim strankam na indijskem domačem trgu.
(45)
Nekatere strani so prav tako trdile, da jih je Komisija na zaslišanju 26. junija 2012 obvestila, da je indijska domača prodaja vključevala dve vrsti premaza, „A“ in „B“ v skladu z razpredelnico s kontrolnimi številkami izdelka, ki je bila uporabljena v prvotni preiskavi. Ta trditev ni utemeljena. Komisija je te strani obvestila, da je na tisti stopnji pregleda preučevala vrste premazov, ki jih je indijski proizvajalec uporabljal na standardnih pritrdilnih elementih. Med naslednjim zaslišanjem 3. julija 2012 in z informativnim obvestilom, ki je bilo v spis vloženo 11. julija 2012, da ga zainteresirane strani lahko preučijo, so bile vse strani obveščene, da je indijski proizvajalec za proizvodnjo standardnih pritrdilnih elementov uporabljal premaz „A“.
(46)
Med zaslišanjem 11. julija 2012 so iste strani Komisijo pozvale, naj pojasni, kako je indijski proizvajalec izvedel razdelitev normalne vrednosti med posebne in standardne pritrdilne elemente. Komisija je navedla, da je to bilo izvedeno na podlagi imen strank. Vendar je iz zapisnika pooblaščenca za zaslišanje GD za trgovino razvidno, da je Komisija pred koncem zaslišanja navedla, da bo to vprašanje morala pojasniti, kar je tudi storila v nadaljnjem informativnem obvestilu z dne 13. julija 2012, ki je bilo poslano stranem, ki so sodelovale na zaslišanju, in ki je bilo poslano v nezaupen spis v vpogled vsem zainteresiranim stranem. Trditev omenjenih strani, da je Komisija navedla, da „je bila razdelitev normalne vrednosti med posebne in standardne pritrdilne elemente med drugim izvedena na podlagi imen strank“, je tako nepopolna, saj so bile zagotovljene dodatne informacije v zvezi s tem vprašanjem, kot je omenjeno v uvodni izjavi spodaj.
(47)
Glede razlike med standardnimi in posebnimi pritrdilnimi elementi je bilo v obvestilu Komisije z dne 13. julija 2012 pojasnjeno, da „ni mogoče izključiti, da avtomobilska industrija prav tako uporablja standardne pritrdilne elemente za določeno uporabo“. Nekatere strani so trdile, da je Komisija menila, da je tudi avtomobilske pritrdilne elemente mogoče šteti kot standardne. Taka trditev ni utemeljena. Kot je jasno pojasnjeno v omenjenem obvestilu, je Komisija svojo izjavo podala, ko ni imela na voljo seznama strank indijskega proizvajalca. Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in nadalje pojasnjeno v oddelku 2.7 spodaj, pa avtomobilski proizvajalci zaradi kakovosti in iz komercialnih razlogov vedno naročijo pritrdilne elemente, ki so zasnovani po meri, da zadostijo zahtevam ISO te industrije. Vsi pritrdilni elementi, namenjeni avtomobilskemu sektorju, se po mnenju proizvajalcev pritrdilnih elementov, tudi indijskih, glede na informacije na spletnih straneh indijskih proizvajalcev avtomobilov, tako štejejo kot „posebni“ izdelki. Ker je indijski proizvajalec vse dele, izdelane po meri, jasno določil kot „posebne pritrdilne elemente“, Komisija meni, da standardni pritrdilni elementi, namenjeni avtomobilski industriji, niso bili vključeni na seznam standardnih pritrdilnih elementov, ki je bil predložen med prvotno preiskavo.
(48)
Kitajska trgovinska zbornica in kitajski proizvajalec izvoznik sta glede morebitne vključitve pritrdilnih elementov, namenjenih avtomobilskemu sektorju v okviru normalne vrednosti, podala podobni trditvi kot zgoraj in poleg tega trdila, da morajo avtomobilski pritrdilni elementi, ki niso izdelani v skladu s posebnimi zahtevami stranke, kljub temu prestati poseben nadzor kakovosti ali upoštevati zahteve glede sledljivosti, zaradi česar so dražji in jih je treba, kot je to običajno, šteti kot posebne pritrdilne elemente. Trdila sta, da so ugotovitve Komisije, da so se pritrdilni elementi za uporabo na visoki ravni, ki pa niso izdelani v skladu z načrti uporabnika, kljub temu šteli kot posebni pritrdilni elementi, neutemeljene, s čimer Komisija ni ravnala v skladu s členom 2.10 osnovne uredbe, saj je kršila načelo poštene primerjave. Nadalje sta menila, da v zvezi z ugotovitvami Komisije na podlagi razdelitve, ki jo je izvedel indijski proizvajalec, ni bil opravljen preveritveni obisk na kraju samem. Glede na navedeno sta od Komisije zahtevala, naj pregleda razlike med standardnimi in posebnimi pritrdilnimi elementi in, če to ni mogoče, uporabi drug podatkovni niz za normalno vrednost.
(49)
Utemeljitev Komisije glede razlike med standardnimi in posebnimi pritrdilnimi elementi je že obravnavana v uvodni izjavi 47 zgoraj. V zvezi s trditvijo, ki se nanaša na neopravljen preveritveni obisk glede razdelitve, ki jo je izvedel indijski proizvajalec, da je Komisija preverila seznam prodaje z uporabo več poenostavljenih postopkov (tj. poglobljenih preveritev vzorca prodajnih transakcij, ki so bile vključene na seznam prodaje, da se preveri njihova natančnost), v skladu s standardnimi preveritvenimi obiski. Poleg tega je bila preverjena nadaljnja razdelitev tega seznama prodaj, ki ga je predložil indijski proizvajalec, in sicer v primerjavi s povprečno ravnjo cen razdelitve, kot je pojasnjeno v omenjenem obvestilu. Trditev, da je Komisija podatke, ki jih je predložil indijski proizvajalec, razumela dobesedno, zato ni utemeljena.
(50)
Poleg tega merila, ki jih je indijski proizvajalec uporabil za opredelitev posebnih pritrdilnih elementov, tj. v skladu z načrti strank, kot je omenjeno v uvodni izjavi 47 zgoraj, zagotavljajo zadostno zagotovilo zanesljivosti podatkov. Komisija je v prvotni preiskavi že prilagodila normalno vrednost, da so se upoštevali koraki nadzora kakovosti, ki jih je uporabil indijski proizvajalec, ki pa jih ni bilo pri kitajskih vzorčenih proizvajalcih. Komisiji se glede na te okoliščine ne zdi potrebno, da uporabi drug podatkovni niz za normalno vrednost, kot so to predlagale zadevne strani. Nazadnje, kot je omenjeno v uvodni izjavi 89 dokončne uredbe, se kljub prizadevanjem Komisije za sodelovanje v postopku ni javil noben drug proizvajalec iz katere koli primerljive države.
(51)
Glede uporabe podatkov indijskega proizvajalca iz primerljive države za določitev normalne vrednosti je Zveza evropskih distributerjev (EFDA) trdila, da taka tehnika ni bila primerna glede na to, da nabor izdelkov, količina proizvodnje, profil stranke, način distribucije in položaj na trgu tega proizvajalca niso bili primerljivi s položajem kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Poleg tega je trdila, da so bile kitajske cene nizke, ker so izražale prednosti proizvodnje velikih količin standardnih izdelkov, saj gre za specializirane in učinkovite proizvajalce. Zahtevala je tudi podrobnejše informacije glede cen in obsega proizvodnje standardnih pritrdilnih elementov indijskega proizvajalca. Končno je EFDA predložila Eurostatove podatke v podporo svojim trditvam, da bi primerjava izvoznih cen iz LRK in Indije za dve specifični oznaki KN pokazala, da je indijski izvoz teh izdelkov znašal manj kot 4 % izvoza LRK in da Indija ni bila zaupanja vreden dobavitelj teh izdelkov za izvozne trge.
(52)
Primernost izbire indijskega proizvajalca iz primerljive države je bila obravnavana v zadnjem delu uvodne izjave 49 zgoraj. V zvezi s splošno trditvijo, da so kitajske izvozne cene izražale prednosti proizvodnje velikih količin, teh trditev ni mogoče utemeljiti ali količinsko opredeliti na način, ki bi lahko pomagal pri analizi, ki je bila opravljena na tisti stopnji pregleda. Zahteve po dodatnih informacijah v zvezi s podatki indijskega proizvajalca so bile obravnavane v uvodni izjavi 82 glede zaupnosti. Glede na trditev, da izvoz iz Indije med in po OP ni bil primerljiv z izvozom iz LRK, se v skladu z osnovno uredbo za določitev normalne vrednosti kot pomembne štejejo indijske domače cene in ne indijske izvozne cene. Zato te trditve EFDA niso utemeljene.
(53)
Glede vprašanja premaza, ki jo je uporabil indijski proizvajalec, sta Kitajska trgovinska zbornica in kitajski proizvajalec izvoznik izrazila dvom in od Komisije zahtevala, naj pojasni, kako so zaupne informacije zadosten dokaz, da je Indijski proizvajalec na svojem domačem trgu prodajal samo galvanizirane pritrdilne elemente. Indijski proizvajalec je med preveritvenim obiskom zagotovil dokaz, na podlagi katerega je Komisija lahko zaključila, da so bili standardni pritrdilni elementi, prodani na domačem trgu, galvanizirani, kar ustreza vrsti premaza „A“ v prvotni kontrolni številki izdelka. Komisija meni, da je v teh okoliščinah dokaz v spisu zadosten, da je mogoče zaključiti, da so bili standardni pritrdilni elementi, prodani na domačem trgu, galvanizirani. V zvezi s tem je bila opravljena prilagoditev za razliko v kromu, kot je omenjeno v uvodni izjavi 81 spodaj.
2.5 Dodatne informacije, ki so bile zahtevane po obvestilu o razkritju informacij z dne 5. julija 2012
(54)
Nekateri proizvajalci izvozniki so zahtevali dodatna pojasnila in informacije, s pomočjo katerih bi lahko vložili morebitno zahtevo za prilagoditev svoje stopnje dampinga, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, in sicer na podlagi naslednjih dejavnikov:
(a)
značilnosti uporabljenih „vrst izdelkov“ (oznake KN, trdnostni razred, standardni/posebni deli) za določitev normalne vrednosti;
(b)
dodatne informacije glede značilnosti izdelkov, ki jih je prodajal indijski proizvajalec in ki so se uporabile za določitev normalne vrednosti;
(c)
pojasnilo glede vzrokov, zakaj se niso uporabile preostale značilnosti prvotne kontrolne številke izdelka, ter
(d)
prilagoditve, uporabljene za razliko med fizikalnimi značilnostmi.
(55)
Glede točke (a) zgoraj, kot je omenjeno v informativnem obvestilu z dne 30. maja 2012, je bil trdnostni razred pritrdilnih elementov, ki jih je prodajal indijski sodelujoči proizvajalec, kazalec trdnosti, vsebovane v kontrolni številki izdelka, ki je bila uporabljena v vprašalniku, poslanem vsem stranem. Trdnostni razred je bil določen z uporabo istega pomembnega elementa kontrolne številke izdelka indijskega proizvajalca na seznamih prodaj, ki so bili preverjeni na kraju samem med preveritvenim obiskom.
(56)
Razlika med posebnimi in standardnimi pritrdilnimi elementi je bila pojasnjena v uvodni izjavi 54 dokončne uredbe. „Posebni“ pritrdilni elementi so izdelani na podlagi načrta stranke. „Standardni“ pritrdilni elementi so izdelani za zalogo in ne po specifikacijah določene stranke. Potreba po razlikovanju med standardnimi in posebnimi pritrdilnimi elementi, ki jih je proizvajal indijski sodelujoči proizvajalec, je bila v celoti priznana, in kot je omenjeno v uvodnih izjavah 51 in 54 dokončne uredbe, je bila narejena primerjava med izvozno ceno in normalno vrednostjo za vzorčene kitajske proizvajalce izvoznike med pritrdilnimi elementi „standardne“ vrste.
(57)
V zvezi z vprašanji iz točke (b) zaradi zaupnosti ni mogoče razkriti točnih vrst modelov vijakov in sornikov, ki jih je prodajal indijski proizvajalec. Kot je navedeno zgoraj, pa je bila primerjava izvedena na podlagi teže znotraj iste kategorije standardnih ali posebnih pritrdilnih elementov in znotraj istega trdnostnega razreda, ki je določen v kontrolni številki izdelka.
(58)
V zvezi s vprašanji iz točke (b) je več zainteresiranih strani zahtevalo več informacij o premazu. Podatki prvotne preiskave so bili dodatno analizirani in pokazalo se je, da je imel izdelek, ki je bil na indijskem domačem trgu prodan kot „standarden“, osnovni premaz, tj. galvaniziran premaz. Te informacije so bile pridobljene na zaslišanjih, ki so jih zahtevale zainteresirane strani, in ponovno razkrite zainteresiranim stranem, ki so te informacije zahtevale, prav tako pa so bile dane v spis, kjer so jih zainteresirane strani lahko preučile.
(59)
Dva vzorčena proizvajalca izvoznika sta zahtevala več informacij glede prilagoditev za uporabo kroma v premazu. Podatki o prodaji, ki jih je predložil indijski sodelujoči proizvajalec, so bili dodatno analizirani, kar je privedlo do prilagoditve normalne vrednosti za razliko v kromu, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 81 spodaj. Ista proizvajalca izvoznika sta zahtevala dodatno pojasnilo glede načina, s katerim je bila določena dobičkonosnost za domačo prodajo indijskega sodelujočega proizvajalca; bodisi je bilo o stroških proizvodnje poročano na podlagi kontrolne številke izdelka bodisi so bili uporabljeni povprečni stroški; in ali je normalna vrednost vključevala prodajo katerim koli povezanim družbam.
(60)
Vse pomembne informacije glede normalne vrednosti so bile omenjene v uvodni izjavi 94 dokončne uredbe. Navedeno je tudi, da je bila uporabljena samo domača prodaja nepovezanim družbam.
(61)
Ta proizvajalca izvoznika sta pozneje trdila, da sta resno dvomila, ali sta bila preizkusa dobičkonosnosti in reprezentativnosti izvedena pravilno. Proizvajalca izvoznika sta v zvezi s preizkusom reprezentativnosti dvomila, da je količina domače prodaje indijskega proizvajalca znašala več kot 5 % njune izvozne prodaje na revidirane skupine izdelkov. V zvezi s preizkusom reprezentativnosti je bilo ugotovljeno, da je bila v primeru, ko vrednost 5 % v preizkusu ni bila dosežena za posamezno vrsto izdelka, domača prodaja kljub temu dovolj obsežna, da je omogočala ustrezno primerjavo. V zvezi s preizkusom dobičkonosnosti je potrjeno, da je bil izveden na podlagi vrste izdelka.
(62)
Ob upoštevanju vprašanj, izpostavljenih v točki (c) zgoraj, tj. zakaj ni bila uporabljena celotna kontrolna številka izdelka za primerjavo normalne vrednosti in izvozne cene, se je med preiskavo izkazalo, da celotna kontrolna številka izdelka ne bi bila zanesljiv kazalec. Prvič zato, ker ne kitajski ne indijski organi ne razlikujejo med 10 oznakami KN, ki jih za opredelitev zadevnega izdelka uporabljajo na primer organi EU. Drugič, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 48 dokončne uredbe, so številne strani trdile, da je večina pritrdilnih elementov, proizvedenih v LRK, standardnih izdelkov (običajno z odpornostjo med razredoma 4.8 in 8.8), ki nimajo posebnih lastnosti v zvezi s surovinami, odpornostjo, premazom ali certifikacijo/varnostjo; namenjenih za končne uporabe na nižji ravni (neprofesionalna uporaba in splošna distribucija) v nasprotju z visokotehničnimi uporabami ter ne izpolnjuje strogih zahtev posebnih končnih uporabnikov, kot so avtomobilska, kemična ali letalska in vesoljska industrija.
(63)
Ob upoštevanju vprašanj iz točke (d) zgoraj, ni bilo mogoče sprejeti elementov „sledljivosti“, standarda ISO 9000, enote stopnje napake in drugih meril, kot so „trdota, upogibnost, trdnost, udarna trdnost, koeficient trenja“, ki sta jih izpostavila dva druga proizvajalca izvoznika, saj zadevne družbe niso pokazale, kako ti elementi vplivajo na primerljivost cen med normalno vrednostjo in izvozno ceno.
(64)
Ob upoštevanju dejstva, da ni bilo specifičnih informacij v zvezi s pomanjkanjem primerljivosti, kar je bilo izpostavljeno poleg priporočil zainteresiranih strani iz prvotne preiskave, in ob upoštevanju omejene količine nadaljnjih razpoložljivih informacij glede drugih tehničnih lastnosti, kot je premaz, je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da glavni dejavniki in razlike, ki so jih poudarile zainteresirane strani same, zlasti razmerje med standardnim in posebnim ter trdnostnim razredom, pomenijo zadostno osnovo za primerjavo normalne vrednosti in izvoznih cen.
2.6 Nadaljnje razkritje informacij v zvezi z normalno vrednostjo dne 11. julija 2012
(65)
Komisija je 11. julija 2012 nadalje razkrila ponovno uvrstitev normalne vrednosti, kot je navedeno zgoraj, in svoj predlagani ponovni izračun stopenj dampinga na zgoraj pojasnjeni podlagi ter pozvala k predložitvi pripomb.
(66)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 32 zgoraj, je indijski proizvajalec prvotno predložil seznam domače prodaje („DMSAL“) brez kontrolnih številk izdelkov. Edina identifikacijska oznaka posamezne prodaje je bila oznaka izdelka, ki je interna oznaka posameznega izdelka, skupaj z besedilnim opisom izdelka, na primer:
M8X1,25X16 VIJAK PRIROBNICE
(67)
Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 48 do 57 dokončne uredbe, je indijsko podjetje razdelilo svojo domačo prodajo na standardne in posebne pritrdilne elemente, pri čemer je uporabilo razlikovanje iz uvodne izjave 77. Posledično je bil seznam domače prodaje „DMSAL“ predložen v dveh spisih, in sicer kot „standardni seznam domače prodaje“ in „posebni seznam domače prodaje“. Tista prodaja, ki je ni bilo mogoče opredeliti kot standardno ali posebno, je bila izključena iz nadaljnjega izračuna normalne vrednosti.
(68)
Med preiskavo se je tudi izkazalo, da je trdnostni razred pritrdilnih elementov potreben za določitev normalne vrednosti. Indijsko podjetje je določilo trdnostni razred za posamezne postavke spisov „standardni seznam domače prodaje“ in „posebni seznam domače prodaje“, ki sta bila predložena v stolpcu „stopnja“ z navedenim trdnostnim razredom, na primer:
Opis
Stopnja
M8X1,25X16 VIJAK PRIROBNICE
8.8
(69)
Prvotna normalna vrednost je bila izračunana na tej podlagi z uporabo delitve na standardno/posebno in na trdnostni razred, kot je opredeljeno v prvem razkritju pregleda izvajanja 30. maja 2012.
(70)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 54, so nekateri proizvajalci izvozniki zahtevali nadaljnja pojasnila, pri čemer so se sklicevali na nezadostno primerjavo na podlagi premaza, premera in dolžine pritrdilnega elementa, ter trdili, da utegne to vplivati na stopnjo prvotno izračunane normalne vrednosti.
(71)
Ker ni bilo kontrolne številke izdelka, je bil besedilni opis posamezne transakcije (po združevanju transakcij z enakim opisom) analiziran za pridobitev premera in dolžine prodanega pritrdilnega elementa. V zgornjem primeru je M8 premer in 16 dolžina. V tem primeru je to opis vijaka s premerom 8 mm in dolžino 16 mm. Vrednost 1,25 označuje širino navoja, ki ni bila uporabljena za razvrstitev zadevnega izdelka.
(72)
Kontrolna številka izdelka, ki jo uporabljajo kitajski proizvajalci izvozniki, navaja te podatke nekoliko drugače. Pri navedenem vijaku bi bila premer in dolžina označena z „080016“.
(73)
Za zagotovitev ujemanja med normalno vrednostjo in izvozno ceno je Komisija razdelila premer in dolžino v tri enake skupine, kot navaja drugo pismo o razkritju z dne 5. julija 2012:
Kazalnik
Premer
Dolžina
Majhen
M4 do M10
0 do 100 mm
Srednji
M12 do M20
100 do 200 mm
Velik
M22 do M30
200 do 300 mm
(74)
Majhen obseg prodaje indijskega proizvajalca je bil zunaj teh razponov, zato ta prodaja ni bila uporabljena za izračun normalne vrednosti. Zgoraj opisani vijak bi bil zato naveden z revidirano kontrolno številko izdelka „GSS“ s trdnostnim razredom 8.8, majhnega premera in majhne dolžine.
(75)
Iz zgornjega primera je razvidno, da besedilni opis izdelka ne vključuje informacij o premazu, ki ga uporablja indijski domači proizvajalec. Spis o preiskavi je bil zato pregledan z vidika morebitnih dokazov glede vrste premaza, ki ga uporablja indijski proizvajalec pri prodaji standardnih pritrdilnih elementov na svojem domačem trgu. Zaupni dokazi v spisu, ki so bili preverjeni v prostorih indijskega proizvajalca, so pokazali uporabo galvanizacije (kontrolna številka izdelka vrste A) pri standardnih pritrdilnih elementih na domačem trgu, kar je bilo razkrito vsem stranem 5. julija 2012.
2.7 Pripombe k obvestilu o razkritju informacij z dne 11. julija 2012
(76)
Več proizvajalcev izvoznikov se je odzvalo na zgornje razkritje. Na zahtevo navedenih proizvajalcev izvoznikov je potekala obravnava, ki ji je predsedoval pooblaščenec za zaslišanje pri GD za trgovino, da se nadaljuje dialog s Komisijo in razprava o vprašanjih, ki so jih izpostavili. Proizvajalci izvozniki so izpostavili zlasti naslednja vprašanja:
(a)
metodologija, v skladu s katero je indijski proizvajalec razdelil svojo domačo prodajo na standardno in posebno;
(b)
v primeru, da bi bili nekateri pritrdilni elementi, ki se prodajajo avtomobilski industriji, obravnavani kot standardni pritrdilni elementi, bi bila zagotovljena „pomembna prilagoditev“;
(c)
prilagoditve posrednih davkov na uvoz jekla za žice v Indijo normalni vrednosti v skladu s členom 2(10)(b);
(d)
prisotnost kroma VI v premazu standardnih pritrdilnih elementov;
(e)
metodologija, ki jo je upoštevala Komisija, kadar za določeno izvozno transakcijo ni ujemajoče domače prodaje, ter
(f)
razkritje oznak izdelkov domače prodaje indijskega proizvajalca.
(77)
Glede na točko (a) zgoraj je indijski proizvajalec razdelil svojo domačo prodajo na standardno in posebno, pri čemer je upošteval, da so pritrdilni elementi, izdelani po načrtu stranke, posebni pritrdilni elementi, vse druge pritrdilne elemente pa štejejo med standardne pritrdilne elemente, tj. niso izdelani glede na poseben načrt ali po načrtu stranke.
(78)
Ob upoštevanju točke (b) zgoraj in navedbe v obvestilu k spisu z dne 13. julija 2012, ki je bilo poslano zainteresiranim stranem po obravnavi z dne 11. julija, je Komisija potrdila, da se ob odsotnosti imen strani, kot je navedeno zgoraj, Komisija sklicuje na uvodno izjavo 47 zgoraj. Poleg tega Komisija ugotavlja, da v skladu z Evropskim združenjem proizvajalcev pritrdilnih elementov, „ko v Evropi stranka - zlasti v avtomobilskem sektorju - naroči pritrdilni element, ki je izdelan po načrtu in ki je tudi povsem v skladu z mednarodnimi standardi (ISO, EN, DIN, AFNOR UNI), ta izdelek s strani proizvajalcev pritrdilnih elementov v vsakem primeru šteje za ‚poseben‘ izdelek in je zato - po interni uvrstitvi družbe - opredeljen kot ‚poseben‘ … to je ‚modus operandi‘ vseh proizvajalcev pritrdilnih elementov po vsem svetu in tudi v Indiji“. Komisija je zato prepričana, da standardni pritrdilni elementi, namenjeni za avtomobilsko industrijo, niso bili vključeni na seznam standardnih pritrdilnih elementov, ki je bil predložen v sklopu ugotovitev prvotne preiskave. Zahtevek je bil zato zavrnjen.
(79)
Ob upoštevanju točke (c) zgoraj so proizvajalci izvozniki v obravnavi opozorili na vprašanje prilagoditve v skladu z členom 2(10)(b) osnovne uredbe, da bi se upoštevale dajatve na uvoz jekla za žice v Indijo, ki so vključene v normalno vrednost, ne pa tudi na izvozno ceno iz Kitajske. Vzorčene kitajske družbe so med prvotno preiskavo kupovale jeklo za žice, izdelano na Kitajskem.
(80)
Na surovine, ki jih je uvozil indijski proizvajalec, sta bila obračunana osnovna carinska dajatev (5 % obdavčljive vrednosti) in davek na carinsko izobraževanje (3 % vrednosti osnovne carinske dajatve plus znesek izravnalne dajatve). Vendar je v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe takšna prilagoditev za neposredne davke upravičena, če se uvozne dajatve za podoben izdelek in material, ki je fizično vključen v izdelku, kadar je ta namenjen za potrošnjo na domačem trgu, ne pobirajo ali se povrnejo, ko je podoben izdelek izvožen v Evropsko unijo. Ker ni trditve in dokazov, da bi imel izvoz od zgoraj navedenih proizvajalcev izvoznikov v EU koristi od nepobiranja ali povračila uvoznih dajatev na uvoz surovin (jeklo za žice), je treba zahtevek zavrniti. Poleg tega takšna prilagoditev običajno ni na voljo, kadar zadevni proizvajalec izvoznik, tako kot v tem pregledu, pridobiva vse svoje surovine od domačih dobaviteljev, zaradi česar uvoznih dajatev ni.
(81)
Ob upoštevanju točke (d) zgoraj so dokazi o spisu prvotne preiskave pokazali, da standardni premaz standardnih pritrdilnih elementov, ki se prodajajo na indijskem domačem trgu, vsebuje krom Cr3 in da je to zato v skladu z opredelitvijo kontrolne številke izdelka, da krom VI ni dodan v premaz. Stopnje dampinga so bile zato ponovno izračunane, tako da je bila upoštevana najdražja vrsta premaza s kromom na strani izvoza brez prilagoditve izvozne cene. Dva proizvajalca izvoznika sta menila, da informacije o premazu zadevajo trenutno stanje in ne stanja v OP. To ni pravilno. Preverjeni dokazi, ki so bili pridobljeni s preveritvijo med prvotno preiskavo, kažejo, da so bili v prvotnem OP vsi doma v Indiji prodani standardni pritrdilni elementi galvanizirani.
(82)
Ob upoštevanju točke (e) zgoraj je potrjeno, da so bile stopnje dampinga izračunane na podlagi dejstva, da se je takrat, ko ni bilo ujemajoče se domače prodaje, izvozna transakcija izključila iz izračuna dampinga. Nekatere strani so trdile, da ni podlage za izključitev nekaterih izvoznih transakcij iz izračuna stopnje dampinga. Vendar je bilo pri vseh vzorčenih kitajskih proizvajalcih uvoznikih ugotovljeno precejšnje ujemanje med domačo prodajo in izvozom, da bi se zagotovilo pošteno zastopanje prodaje, ki jo izvedejo različne strani.
(83)
Glede na točko (f) zgoraj sta kitajska trgovinska zbornica in kitajski izvoznik trdila, da indijski proizvajalec ni navedel tehtnega razloga, zakaj Komisiji ne dovoli razkrivanja posebnih informacij glede oznak izdelkov pri svoji domači prodaji. Komisija je predložila največji možen nabor informacij - pri čemer je spoštovala pravila zaupnosti - s številnimi obvestili za spis, obvestilom za vse zainteresirane strani ter zaslišanji, odobrenimi kitajski trgovinski zbornici in vsem kitajskim izvoznikom, ki so vložili zahtevek. Glede zahtevka za razkritje oznak izdelkov indijskega proizvajalca bi razkritje teh informacij omogočilo drugim stranem, da z ustrezno točnostjo izračunajo domače cene indijskega proizvajalca, čemur se je treba izogniti na podlagi zaščite zaupnih poslovnih podatkov. Nezmožnost zaščite zaupnih podatkov bi lahko privedla do morebitnega vlaganja odškodninskih zahtevkov na Komisijo in odvračanja podjetij v primerljivih državah, katerih sodelovanje je prostovoljno, od sodelovanja v preiskavah. Ta zahtevek je bil zato zavrnjen.
2.8 Prilagoditve metodologije, uporabljene v dokončni uredbi, pri izračunu normalne vrednosti
(84)
Ob upoštevanju pripomb kitajskih proizvajalcev izvoznikov v tem pregledu glede opredelitve vrste izdelka pri izračunu normalne vrednosti iz Indije, in sicer da so poleg razlike med standardnim in posebnim ter trdnostnim razredom pomembni elementi premer, dolžina in premaz, ter ob upoštevanju obravnav in dialoga v prisotnosti pooblaščenca za zaslišanje so bili podatki indijskega proizvajalca ponovno preiskani.
(85)
Po tej ponovni preiskavi je Komisija ugotovila premer in dolžino pritrdilnih elementov, ki se prodajajo na indijskem domačem trgu. Da bi bila mogoča poštena primerjava teh pritrdilnih elementov s pritrdilnimi elementi, izvoženimi iz LRK, sta bila premer in dolžina razdeljena v razpone, za vsak razpon pa je bila izračunana normalna vrednost. To je bilo podrobno razloženo v dveh obvestilih z dne 5. in 11. julija 2012, ki sta bila na voljo vsem zainteresiranim stranem. S povzemanjem v razpone za razlikovanje med dimenzijami glavnega izdelka, ki ga prodaja indijski proizvajalec, je ta metodologija omogočila pošteno primerjavo z izvozom kitajskih družb, kot so zahtevale zainteresirane strani. Dva proizvajalca izvoznika sta nato trdila, da nimata celotnih informacij in da naj bi bila uvrstitev nejasna in neustrezna ter da zato nimata zadostnih informacij, da bi lahko zahtevala prilagoditev fizikalnih razlik. Vendar pa poleg teh splošnih trditev proizvajalca izvoznika nista predložila nikakršnega veljavnega alternativnega predloga niti trdnih dokazov. Zahtevek je bil zato zavrnjen.
(86)
Združenje evropskih distributerjev (EFDA) je trdilo, da uporaba premera in dolžine ne odraža realnosti, in predlagalo alternativo, ki bi povezala ti dve merili, da bi se po njihovem mnenju preprečilo izpuščanje nekaterih izdelkov, vendar brez utemeljitve tega alternativnega pristopa. Uvrstitev, ki jo je predlagala Komisija, ni izključevala nobene vrste izdelkov (vključene so bile vse možne kombinacije premerov in dolžin), zato ta zahtevek ni bil nadalje preučevan.
(87)
Za vse prodajane standardne pritrdilne elemente je bilo ugotovljeno, da so galvanizirani in da je bilo mogoče izračunati normalno vrednost na podlagi premaza v skladu z oznako „A“ kontrolne številke izdelka. V primerih, ko vzorčeni kitajski proizvajalec izvoznik ni izvažal pritrdilnih elementov s premazom vrste A, je bila uporabljena najbližja vrsta premaza brez prilagoditve izvozne cene.
(88)
Podatki o trdnostnem razredu ter delitev med standardnim in posebnim so ostali nespremenjeni.
(89)
Dva proizvajalca izvoznika sta zahtevala posredovanje pooblaščenca za zaslišanje pri GD za trgovino, da bi preučil zaupne podatke indijskega primerljivega proizvajalca in predložil zagotovila glede zaupne narave njegove domače prodaje, obravnaval vprašanje premaza standardnih pritrdilnih elementov in prisotnost kroma v premazu ter pridobivanje informacij o dolžini in premeru standardnih pritrdilnih elementov. Pooblaščenec za zaslišanje je po preučitvi zaupnih podatkov indijskega primerljivega proizvajalca pojasnil vprašanja, ki sta jih zastavila proizvajalca izvoznika. Poročilo pooblaščenca za zaslišanje je bilo vstavljeno v spis za preučitev s strani zainteresiranih strani.
(90)
Kljub zgoraj navedenim dodatnim informacijam, pojasnilom, obravnavam in dialogom so nekatere strani še naprej trdile, da nimajo zadostnih informacij, da bi lahko zahtevale prilagoditev, s čimer bi se zagotovila poštena primerjava. Komisija je predložila stranem obširne informacije o skupinah izdelkov, uporabljenih pri opredelitvi normalne vrednosti, v skladu z zahtevo pritožbenega organa (7). Poleg tega je v daljšem časovnem obdobju od 30. maja 2012 do 19. julija 2012 Komisija zagotavljala informacije in odgovorila na vsa vprašanja, ki so jih zastavile strani. Nadalje je bilo vsem stranem zagotovljeno dodatno obdobje 20 dni za predložitev pripomb na končno razkritje.
(91)
Iste strani so trdile, da v nasprotju s poročilom pritožbenega organa Komisija ni želela razkriti informacij o posebnih izdelkih indijskega proizvajalca, uporabljenih pri opredelitvi normalne vrednosti, brez navedbe tehtnega razloga. Člen 6.5 Protidampinškega sporazuma (ADA) navaja, da morajo preiskovalni organi informacije, ki so zaupne narave ali pridobljene na zaupni osnovi, obravnavati kot takšne. V tem primeru je indijski proizvajalec predložil zaupne informacije o vrstah izdelkov, ki se prodajajo na domačem trgu, družba pa je ponovno vložila svoj zahtevek za zaupno obravnavo, ki ga je naslovila na Komisijo in v katerem navaja, da bo še naprej štela te informacije za strogo zaupne v skladu z uvodno izjavo 82. Te strani so tudi trdile, da Komisija ni uspela predložiti smiselnega nezaupnega povzetka informacij, predloženih s strani indijskega proizvajalca, kot je zahtevano v poročilih. Vendar pa je v nadaljevanju dialoga, in kot je navedeno v uvodnih izjavah zgoraj, Komisija razkrila vse ustrezne informacije v zvezi z indijskim proizvajalcem v okviru meja zaupnosti zainteresiranim stranem, tako da so imele možnost braniti svoje interese.
2.9 Določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, normalna vrednost, izvozne cene, primerjava
(92)
Normalna vrednost je bila izračunana in primerjana z izvozno ceno, kot je navedeno zgoraj. Prilagoditve izvozne cene so bile izvedene, da se odpravi cenovna razlika v primerih, ko je bil premazu na zadevnih pritrdilnih elementih dodan krom VI. Njuna medsebojna primerjava je bila izvedena na podlagi franko tovarna, tako kot v prvotni preiskavi.
2.10 Zahtevki za prilagoditve na osnovi lastnosti izdelka
(93)
En proizvajalec izvoznik je v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe zahteval prilagoditev fizikalnih razlik pri različnih vrstah (vijaki s šesterokotno glavo, lesni vijaki, sorniki itd.) zadevnega izdelka. Ker zadevni proizvajalec izvoznik zaradi zaupnosti nima dostopa do celotnega nabora podatkov o normalni vrednosti, se je družba sklicevala na svoje lastne izvozne cene, da bi pokazala, v kakšni meri se cene razlikujejo pri posameznem tipu pritrdilnega elementa.
(94)
V prvotni preiskavi je bila primerjava normalne vrednosti in izvozne cene izvedena z razlikovanjem med standardnimi in posebnimi vrstami pritrdilnih elementov, kot je navedeno v uvodni izjavi 102 dokončne uredbe, in z opredelitvijo trdnostnega razreda. Celotne kontrolne številke izdelka niso bile uporabljene v tem primeru glede na to, da proizvajalec v primerljivi državi ni predložil informacij, kategoriziranih na podlagi kontrolnih številk izdelka, kot je bilo zahtevano. Namen enega od elementov prvotne kontrolne številke izdelka je bila opredelitev različnih vrst pritrdilnih elementov glede na to, v katero oznako KN sodijo. Glede na to, da indijski proizvajalec ni predložil te informacije, tega elementa ni bilo mogoče uporabiti za primerjavo v prvotni preiskavi.
(95)
Informacije, ki jih je predložil proizvajalec izvoznik, so navajale, da utegne obstajati podlaga za prilagoditev razlik med različnimi vrstami pritrdilnih elementov. Vendar pa se predlagana metodologija ni štela za ustrezno, saj družba ni predložila natančnih informacij o vrsti izdelka v skladu z oznako KN iz uvodne izjave 34, kot je bilo prvotno zahtevano. Alternativno je bila izvedena preiskava razlik med cenami industrije Unije na trgu Unije, da se določi, ali med različnimi vrstami pritrdilnih elementov obstajajo cenovne razlike. Informacije, ki jih je predložila industrija Unije, so bile predložene v celotni kontrolni številki izdelka, kot je bilo prvotno zahtevano. Ta preiskava je potrdila, da se cene na trgu EU razlikujejo glede na vrsto pritrdilnega elementa. Na tej podlagi se je štelo za ustrezno, da se prilagodijo normalne vrednosti, tako da odražajo te razlike. Kot podlaga za prilagoditev je bila povprečna cena v industriji Unije na trgu Unije ovrednotena kot „1“ z vsemi posameznimi vrstami, katerim je bila dodeljena njihova lastna posamezna vrednost glede na razmerje med njihovo ceno in povprečno ceno. Te vrednosti so bile nato uporabljene za normalno vrednost, ki je služila za primerjavo posameznih vrst, ki jih je izvažal proizvajalec izvoznik.
(96)
Ker so bile te prilagoditve izvedene na podlagi tržne vrednosti razlik med fizikalnimi značilnostmi na trgu EU, se je štelo za ustrezno, da se izvedejo podobne prilagoditve v izračunu stopenj dampinga za vse proizvajalce izvoznike.
(97)
Po objavi dokumenta o splošnem razkritju sta kitajsko združenje industrije pritrdilnih elementov („CCME“) in en kitajski izvoznik trdila, da Komisija še vedno krši člene 2.4, 6.2 in 6.4 Protidampinškega sporazuma STO, ker ne zagotavlja pravočasnih informacij, na podlagi katerih sta bili primerjani izvozna cena in normalna vrednost, ter sta Komisijo pozvala, naj razkrije celovite informacije o normalni vrednosti uporabljenih vrst izdelkov in tako izpolni svojo obveznost, v skladu s katero mora kitajskim proizvajalcem izvoznikom zagotoviti možnosti za zagotavljanje zaščite svojih interesov, predstavitev svojega primera na podlagi popolne obveščenosti in pošteno primerjavo izvoznih cen in normalne vrednosti. Navedeni strani sta zato zahtevali, da Komisija ponovno preuči:
(a)
popolno razkritje vrst izdelkov normalne vrednosti;
(b)
zagotovitev, da se standardni pritrdilni elementi, ki jih proizvajajo kitajski proizvajalci izvozniki, ne primerjajo s pritrdilnimi elementi, ki jih proizvaja primerljivi proizvajalec za uporabo v izdelkih vrhunske tehnologije;
(c)
predložitev dokazil o tem, kako utemeljiti zahteve za prilagoditve;
(d)
predložitev informacij o tem, kako so bile nekatere prilagoditve izvedene, ter
(e)
obveznost EU, da upošteva vse izvozne transakcije.
(98)
V zvezi s točko (a) glede na informacije, iz informativnih obvestil z dne 30. maja 2012, 11. julija 2012, 13. julija 2012, dokumenta o splošnem razkritju z dne 31. julija 2012 in zlasti iz uvodnih izjav 77 do 96 in zaslišanj v okviru postopka posvetovanja se šteje, da so bile vse informacije, ki jih je bilo mogoče razkriti v okviru zahtev glede zaupnosti, zagotovljene zainteresiranim stranem.
(99)
V zvezi s točko (b) v zvezi s potrebo po zagotovitvi, da se standardni pritrdilni elementi, ki jih proizvajajo kitajski proizvajalci izvozniki, ne primerjajo s pritrdilnimi elementi, ki jih proizvaja primerljivi proizvajalec za uporabo v izdelkih vrhunske tehnologije, je bil ta vidik obravnavan v uvodni izjavi 78. Ker ni novih dokazov in zaradi trditev navedenih strani o morebitni prisotnosti pritrdilnih elementov za uporabo na visoki ravni, ki niso namenjeni avtomobilski industriji, Komisija meni, da so informacije v spisu dovolj zanesljive, da se zagotovi, da so bili za določitev normalne vrednosti, ki se uporablja za primerjavo z izvoznimi cenami navedenega kitajskega izvoznika, uporabljeni le standardni pritrdilni elementi.
(100)
V zvezi s točko (c) in trditvami, po katerih naj Komisija ne bi zagotovila informacij o tem, kako bi kitajski proizvajalci izvozniki lahko utemeljili zahteve za prilagoditve v zvezi z elementi „sledljivosti“, standardom ISO 9000, enoto stopnje napake in drugimi merili, kot so „trdota, upogibnost, udarna žilavost, koeficient trenja“ (glej uvodno izjavo 63 zgoraj) in dajatve za stroške uvoza (glej uvodni izjavi 79 in 80 zgoraj), Komisija ugotavlja naslednje. Najprej je treba opozoriti, da so te elemente navedle strani brez kakršnih koli nadaljnjih podrobnosti. Med zaslišanjem, ki ga je 11. julija 2012 vodil pooblaščenec za zaslišanje, je Komisija strani pozvala, naj predložijo dodatne informacije v zvezi z zgoraj navedenimi vprašanji, vendar dodatne informacije niso bile predložene. V zvezi z zahtevo, da bi pri prilagoditvah izvoznih cen upoštevali dajatve za uvoz valjane žice v Indijo in na splošno cenejši dostop do surovin za kitajske proizvajalce izvoznike, je Komisija v uvodni izjavi 80 podrobno pojasnila, zakaj te prilagoditve ni bilo mogoče sprejeti. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 63 prvotne uredbe, strošek glavne surovine - jeklene žičnate palice - ni bistveno odražal tržnih vrednosti. Ugotovljeno je bilo, da so bile cene jeklenih žičnatih palic, zaračunane na domačem trgu, bistveno nižje od cen, zaračunanih na drugih trgih. Zato teh izkrivljenih cen ni mogoče uporabiti kot osnovo za prilagoditev, kot to zahtevajo navedene strani. V teh okoliščinah Komisija ne razume, katere dodatne informacije bi se po mnenju kitajske trgovinske zbornice in proizvajalca izvoznika lahko zagotovile, da bi se dodatno utemeljili ti dve zahtevi za prilagoditve.
(101)
V zvezi s točko (d) je treba opozoriti, da so informacije v zvezi z „vrstami normalne vrednosti proizvajalcev EU in njihove ravni cen, pa tudi vpliv nastalih prilagoditev za vrste normalne vrednosti primerljivega proizvajalca“ zaupne in se jih ne sme razkriti. Kitajska trgovinska zbornica in en kitajski proizvajalec izvoznik sta zahtevala dodatna pojasnila o tem, kako so bile izvedene prilagoditve za razliko v ceni premaza. Vendar pa, kot je navedeno v uvodni izjavi 92 zgoraj, je treba opozoriti, da je v posebnem dokumentu o razkritju Komisija navedla, katere vrste izvoženega izdelka so bile prilagojene, da bi zadevne strani lahko razumele, kako je bila prilagoditev izvedena.
(102)
V zvezi s točko (e) in trditvijo, da je pri izračunu dampinga treba upoštevati vse primerljive izvozne transakcije, da bi se zagotovila poštena primerjava cen v skladu s členom 2.4.2 Protidampinškega sporazuma STO, Komisija ugotavlja, da natančno upošteva zahtevo in predloge, ki so jih izrazile navedene strani, da se prilagodi normalna vrednost, ki se uporablja za določitev stopenj dampinga. Uporabljena metodologija je bila pojasnjena v uvodnih izjavah 93 do 96, razlogi za izražanje zneska dampinga kot odstotka navedenih izvoznih transakcij, uporabljenih pri izračunu dampinga, pa so navedeni v uvodnih izjavah 107 in 108 v popolni skladnosti s členom 2.4.2 Protidampinškega sporazuma STO, ki se nanaša na primerljive izvozne transakcije. V tem primeru so bile za primerjavo uporabljene vse primerljive transakcije (glede na vrsto izdelka). Zato je bilo smiselno, da se znesek dampinga izrazi kot odstotek navedenih izvoznih transakcij, uporabljenih pri izračunu dampinga.
(103)
Po splošnem razkritju sta dva kitajska proizvajalca izvoznika ponovno poudarila, da bi bilo treba opraviti prilagoditve za domnevne razlike v učinkovitosti porabe surovin in lažjem dostopu do surovin, učinkovitejšo porabo električne energije in nižjo produktivnost na zaposlenega. Opozoriti je treba, da noben od kitajskih proizvajalcev izvoznikov v prvotni preiskavi ni prejel TGO in da njihove strukture stroškov ni mogoče obravnavati, kot da odraža tržne vrednosti, ki se lahko uporabijo kot podlaga za prilagoditve, zlasti glede dostopa do surovin. Poleg tega je treba opozoriti, da je bilo ugotovljeno, da so proizvodni postopki v LRK, primerljivi s postopki indijskega proizvajalca in da so domnevne razlike zelo majhne. V tem primeru je bilo ugotovljeno, da je indijski proizvajalec konkuriral številnim drugim proizvajalcem na indijskem domačem trgu, in šteje se, da so njegove cene v celoti odražale stanje na domačem trgu. Kot je navedeno v uvodni izjavi 41, je bilo treba za določitev normalne vrednosti kot nadomestilo uporabiti stroške in cene proizvajalcev v delujočih tržnih gospodarstvih.
(104)
Navedena kitajska proizvajalca izvoznika sta trdila, da se Komisija z združevanjem podatkov o premeru in dolžini v razpone ne bi smela nanašati na razpone, temveč bi morala za primerjavo uporabiti dejanske vrednosti za dolžino in premer. Prvič, kot je navedeno v uvodni izjavi 70, Komisija se je po zaslišanju 26. junija 2012 z istimi stranmi strinjala, da se izdelki razdelijo na podlagi premera in dolžine ter se upošteva učinek fizičnih lastnosti na cene. Navedene strani so same navedle nekatere možne razpone, vendar je Komisija na zaslišanju navedla, da bi bilo treba te predlagane razpone popraviti, da bi se zagotovilo ujemanje vseh izvoženih vrst z zelo podobnimi vrstami indijskega proizvajalca. Drugič, navedene strani so na predstavitvi med zaslišanjem 3. julija 2012 kot primer navedle, da bi imel premer majhen učinek na porabo surovin na enoto. Zahtevek je bil zato zavrnjen.
2.11 Stopnje dampinga
(105)
Stopnje dampinga so bile določene na podlagi tehtanega povprečja normalne vrednosti s tehtanim povprečjem izvozne cene.
(106)
Dokončna stopnja dampinga, izražena kot delež uvozne cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, za proizvajalca izvoznika iz tega poročila, je naslednja:
Bulten Fasteners (Kitajska) Co., Ltd
0,0 %
(107)
Revidirane dokončne stopnje dampinga, izražene kot delež uvozne cene CIF meja Unije, brez plačane dajatve, so naslednje:
Proizvajalec izvoznik v LRK
Obstoječa stopnja dampinga
Revidirana stopnja dampinga
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd
69,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd
93,2 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd
74,5 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd
105,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory in Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd
63,1 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
26,5 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0 %
0 %
Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili vključeni v vzorec
78,1 %
54,1 %
Vse druge družbe
115,4 %
74,1 %
(108)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da bi morala biti pri izračunu njegove stopnje dampinga celotna količina ugotovljenega dampinga izražena kot delež celotne vrednosti CIF za vse izvozne transakcije in ne kot delež tistih izvoznih transakcij, ki so bile uporabljene pri izračunu količine dampinga. Drugačno ravnanje bi po mnenju tega podjetja privedlo do predpostavke dampinga za tiste izvozne transakcije, ki niso bile uporabljene pri določitvi dampinga.
(109)
Primerjava izvozne cene in normalne vrednosti je bila izvedena na podlagi tehtanega povprečja samo za tiste vrste, ki jih je izvažal kitajski proizvajalec izvoznik ter katerih primerljivi tip je proizvajal in prodajal indijski proizvajalec. To je veljalo za najbolj zanesljivo podlago za opredelitev morebitne stopnje dampinga za tega proizvajalca izvoznika; poskus primerjave vseh drugih izvoženih vrst z zelo primerljivimi vrstami indijskega proizvajalca bi privedel do nepravilnih ugotovitev. Na podlagi tega je pravilno, da se stopnjo ugotovljenega dampinga izrazi kot delež tistih izvoznih transakcij, ki so bile uporabljene pri izračunu stopnje dampinga - ta ugotovitev velja za reprezentativno za vse izvožene vrste. Enak pristop je bil uporabljen pri izračunu stopenj dampinga za druge proizvajalce izvoznike.
3. Opredelitev industrije Unije
(110)
Kot je navedeno v obvestilu o začetku, je Komisija ponovno preučila opredelitev industrije Unije, da bi upoštevala priporočila iz poročil organa za reševanje sporov, ki navajajo, da je EU ravnala v neskladju s členom 4.1 Protidampinškega sporazuma STO, ker je iz opredelitve industrije Unije izključila tiste proizvajalce, ki niso želeli biti vključeni v vzorec, in ker je navedla, da mejna vrednost 25 % iz člena 4.1 osnovne uredbe samodejno predstavlja „glavni delež“ celotne proizvodnje zadevnega izdelka v Uniji. V odstavku 430 poročila pritožbenega organa z dne 15. julija 2011 je navedeno, da „bi bil zaradi razdrobljenosti industrije pritrdilnih elementov dopusten tako nizek delež, ker ni bilo mogoče pridobiti več informacij, pod pogojem, da postopek, s katerim je Komisija opredelila industrijo, ni povečal tveganja izkrivljanja. […] z omejitvijo opredelitve domače industrije na tiste proizvajalce, ki so želeli biti del vzorca, je Komisija izključila proizvajalce, ki so predložili ustrezne informacije“ (poudarek dodan). Ti slednji proizvajalci bodo zdaj vključeni v opredelitev industrije Unije.
(111)
V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da predstavlja proizvodnja proizvajalcev iz Unije, ki so potrdili sodelovanje v vzorcu in v celoti sodelovali v prvotni preiskavi, 27,0 % celotne proizvodnje zadevnega izdelka v Uniji. Zato je veljalo, da te družbe sestavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe.
(112)
V skladu s sklepi poročil organa za reševanje sporov in na podlagi vseh veljavnih vlog vseh proizvajalcev EU, ki so bile predložene v roku iz odstavka 6(b)(i) obvestila o začetku protidampinškega postopka v zvezi z uvozi nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla iz Ljudske republike Kitajske (8), in ne glede na njihovo pripravljenost biti del vzorca je Komisija ponovno izračunala, da je industrija Unije dejansko predstavljala 36,3 % celotne proizvodnje zadevnega izdelka v Uniji v letu 2006.
(113)
Po pregledu opredelitve industrije Unije je Komisija preverila, ali delež proizvodnje pritrdilnih elementov industrije zunaj celotne ocenjene proizvodnje predstavlja glavni delež v smislu člena 4.1 Protidampinškega sporazuma STO.
(114)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 112 dokončne uredbe, je bilo v preiskavi ugotovljeno, da proizvajajo podoben izdelek številni proizvajalci v Uniji, po ocenah več kot 300 predvsem malih in srednjih podjetij („MSP“), vključno z nekaj večjimi družbami ali skupinami družb. Na začetku prvotne preiskave je Komisija stopila v stik z vsakim od teh znanih proizvajalcev in jih pozvala k sodelovanju v preiskavi in k predložitvi nekaterih informacij o svojih dejavnostih. Niti v obvestilu o začetku, objavljenem po začetku prvotne preiskave, niti v spremnem pismu, ki je bilo na dan začetka poslano vsem znanim proizvajalcem EU, ni bilo navedeno, da informacije, predložene od proizvajalcev EU, ki niso želeli sodelovati, ne bodo upoštevane.
(115)
Kot je navedeno, so proizvajalci pritrdilnih elementov v EU predvsem mala ali celo mikro podjetja (družinska podjetja), ki imajo običajno omejene vire, vključno s finančnimi in kadrovskimi viri, in niso člani nacionalnih združenj ali združenj EU, ki bi jih lahko zastopala med preiskavo, ter - kar je pogost primer pri MSP - nimajo sredstev za specializirane odvetnike za trgovino in računovodje. Male družbe tudi zelo skrbijo za zaščito svojih zaupnih podatkov med takšnimi preiskavami, kar se jim zdi bistvenega pomena. Kljub temu se je javilo precejšnje število proizvajalcev (skupno 63 proizvajalcev EU), ki so predložili potrebne informacije. Omeniti je treba, da so bili ti proizvajalci tako MSP kot tudi večje družbe, in sicer iz celotne EU. Glede na navedeno in ob upoštevanju posebnih okoliščin tega primera je za te proizvajalce, ki so predstavljali 36,3 % celotne proizvodnje zadevnega izdelka v EU, mogoče trditi, da predstavljajo glavni delež celotne industrije Unije, in jih posledično obravnavati v smislu člena 4.1 Protidampinškega sporazuma STO. Poleg tega je, v skladu z navedenim, saj so se vsi največji znani proizvajalci v EU odzvali na vabilo v roku iz prvotnega obvestila o začetku, izbrani vzorec v prvotni preiskavi mogoče šteti za reprezentativnega, in sicer tudi po vključitvi nadaljnjih 18 proizvajalcev EU v opredelitev industrije Unije.
(116)
Kitajska trgovinska zbornica je trdila, da se Komisija ne bi smela omejiti na uporabo podatkov, pridobljenih od proizvajalcev EU, ki so se javili v roku iz uvodne izjave 112 zgoraj, saj so se nekateri proizvajalci EU odločili, da se ne bodo odzvali, ker niso želeli biti del vzorca, in so zato vedeli, da se njihov odgovor ne bo upošteval. Združenje kitajskih izvoznikov je Komisijo pozvalo, „naj začne celoten izbirni postopek znova in naj stopi v stik z vsemi proizvajalci EU brez zahteve, da morajo proizvajalci biti pripravljeni biti del vzorca“ (9). Vendar je bilo ob upoštevanju zgoraj navedenega sklenjeno, da ni potrebe po ponovitvi postopka izbire končnega vzorca, saj so se največji znani proizvajalci EU odzvali na začetni stopnji. Po razkritju je kitajska trgovinska zbornica ponovno poudarila, da ni mogoče izključiti možnosti, da veliko število proizvajalcev preprosto ni odgovorilo na vprašalnik za vzorčenje, „saj vedo, da bi njihova nepripravljenost sodelovati v vzorcu samodejno povzročila njihovo izključitev iz domače industrije“. Opozoriti je treba, da so bili med prvotno preiskavo navedeni isti argumenti kitajskih proizvajalcev izvoznikov in evropskih uvoznikov, ki so nasprotovali obstoju pravnega interesa. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 26 dokončne uredbe, je Komisija po začetku postopka stopila v stik s številnimi proizvajalci Unije in le malo jih odgovorilo. Opozoriti je treba, da njihova možna vključitev v končno vzorčenje ni bila omenjena. Dejansko možen izbor proizvajalcev Unije v končni vzorec ni igrala vloge pri njihovi odločitvi, da se javijo med postopkom, saj je bila posledica drugih dejavnikov, kot je poudarjeno v uvodni izjavi 115. Zato je bila zahteva, naslovljena na Komisijo, da bi morala Komisija ponovno opraviti oceno škode, zavrnjena.
4. Položaj industrije Unije
(117)
V skladu s poročili so bile ugotovitve o škodi, ki so bile pridobljene v prvotni preiskavi, ponovno preučene na ravni industrije Unije v skladu z uvodno izjavo 114 zgoraj za trende glede proizvodnje, proizvodne zmogljivosti, izkoriščenosti zmogljivosti, prodaje, cen enot, tržnega deleža, zaposlovanja in produktivnosti, tj. na podlagi informacij, zbranih pri 6 vzorčenih proizvajalcih in nadaljnjih 57 proizvajalcih, ki so zdaj del industrije Unije. Ob upoštevanju drugih dejavnikov škode, ki so bili ugotovljeni za vzorčeno industrijo EU, - glede na to, da so bile informacije o zalogah, dobičkonosnosti, denarnem toku, investicijah, donosnosti naložb, zmožnosti zbiranja kapitala in plačah pridobljene iz preverjenih odgovorov na vprašalnik 6 vzorčenih proizvajalcev - so ugotovitve zato potrjene v pregledu.
4.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(118)
Razvoj proizvodnje, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti za industrijo Unije na podlagi celotnih razpoložljivih informacij (glej uvodno izjavo 112) so bili naslednji:
Celotna industrija Unije
2003
2004
2005
2006
OP
Količina proizvodnje (v tonah)
489 993
524 571
493 924
519 880
537 877
Indeks
100
107
100
106
110
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
859 766
881 454
902 741
919 485
944 817
Indeks
100
102
105
107
110
Izkoriščenost zmogljivosti (v %)
57 %
60 %
55 %
57 %
57 %
(119)
Kljub bistvenemu povečanju povpraševanja za 29 % med letom 2004 in OP je obseg proizvodnje industrije Unije v obravnavanem obdobju nihal in je bil v OP 9 % višji kot v letu 2003, pri čemer je v prvotni preiskavi znašal 6 %, tj. še vedno bistveno manjši od 29-odstotnega povečanja povpraševanja.
(120)
Glede na proizvodno zmogljivost in izkoriščenost kapacitet so bili sklepi, doseženi v prvotni preiskavi, čeprav z drugačnim naborom podatkov, potrjeni (glej uvodne izjave 130 do 133 dokončne uredbe).
4.2 Prodaja, tržni delež, rast in povprečne cene enot v Uniji
(121)
Spodnji podatki predstavljajo prodajo industrije Unije neodvisnim strankam v Uniji na podlagi (v količini in vrednosti) celotnih razpoložljivih informacij:
Celotna industrija Unije
2003
2004
2005
2006
OP
Prodaja industrije Unije v Uniji (v 000 EUR)
990 540
1 050 039
1 102 684
1 198 794
1 289 940
Indeks
100
106
111
121
130
Prodaja industrije Unije v Uniji (v tonah)
445 769
494 307
468 892
506 752
507 750
Indeks
100
111
105
114
114
Prodajna cena industrije Unije v Uniji (v EUR/tono)
2 222
2 124
2 351
2 365
2 540
Indeks
100
96
106
106
114
Tržni delež industrije Unije (v %)
ni podatkov
28 %
27 %
24 %
22 %
Indeks
ni podatkov
100
96
86
80
(122)
Revidirani podatki iz zgornje razpredelnice potrjujejo ugotovitve iz uvodnih izjav 137 do 140 dokončne uredbe, kolikor so vsi trendi škode potrjeni. Količina prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 14 % in ne za 12 %, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, ter za 30 % in ne za 21 % vrednosti. Ugotovljeno je bilo, da so trendi zelo podobni kot v prvotni preiskavi. Enak padec obsega prodaje med letoma 2004 in 2005 potrjuje sklep iz uvodne izjave 139 dokončne uredbe, da industrija Unije ni bila zmožna izkoristiti povečanja potrošnje Unije, zato se je tržni delež proizvajalcev Unije zmanjšal za 20 % v manj kot treh letih.
4.3 Zaposlovanje in produktivnost
(123)
Razvoj zaposlovanja in produktivnost industrije Unije sta naslednja:
Celotna industrija Unije
2003
2004
2005
2006
OP
Število zaposlenih
7 530
8 340
8 559
8 549
8 581
Indeks
100
111
114
114
114
Produktivnost (tona/zaposlenega)
65
63
58
61
63
Indeks
100
97
89
93
96
4.4 Sklep o škodi
(124)
Ob upoštevanju zgoraj navedenega so bili sklepi iz uvodnih izjav 153 do 161 dokončne uredbe potrjeni.
5. Obseg dampinškega uvoza
(125)
Kot je navedeno v obvestilu o začetku, je Komisija upoštevala sklepe poročil DSB, ki navajajo, da je EU ravnala v neskladju s členoma 3.1 in 3.2 Protidampinškega sporazuma STO v zvezi z upoštevanjem obsega dampinškega uvoza v prvotni preiskavi o pritrdilnih elementih.
(126)
Komisija je zato ponovno preiskala svojo oceno škode ob upoštevanju dejstva, da je bilo za nekatere proizvajalce izvoznike ugotovljeno, da niso izvajali dampinga v OP. Opozoriti je treba, da v prvotni preiskavi dva kitajska proizvajalca izvoznika nista izvajala dampinga. Kot je navedeno v uvodni izjavi 105 zgoraj, je bilo za enega nadaljnjega proizvajalca izvoznika v tem poročilu ugotovljeno, da ne izvaja dampinga. Celoten obseg uvoza teh treh proizvajalcev izvoznikov je predstavljal le med 0,01 % in 0,40 % celotnega uvoza zadevnega izdelka iz LRK v OP. Analiza škode glede na razvoj uvoza iz LRK, ki je bila izvedena na podlagi obsega dampinškega uvoza in brez nedampinškega uvoza, kaže nepomembne spremembe trendov, opisane v uvodni izjavi 121 dokončne uredbe.
2003
2004
2005
2006
OP
Obseg uvoza iz LRK (v tonah)
216 085
295 227
387 783
485 435
577 811
Indeks
100
137
179
225
267
Tržni delež LRK
ni podatkov
17 %
22 %
23 %
25 %
Vir: Eurostat.
6. Vzročna zveza - izvoz industrije Unije
(127)
Kot je navedeno v obvestilu o začetku, je Komisija ponovno preučila svojo analizo vzročne zveze, da bi upoštevala zaključke poročil, ki navajajo, da je EU ravnala v neskladju s členoma 3.1 in 3.5 Protidampinškega sporazuma STO, ker je upoštevala celotne statistične podatke o izvozu, o katerih je poročal Eurostat, namesto specifičnega izvoza industrije EU.
(128)
Izvoz industrije Unije je bil analiziran v uvodni izjavi 175 dokončne uredbe. Ugotovljeno je bilo, da izvoz v tretje države predstavlja le 11 % celotne proizvodnje industrije Unije podobnega izdelka v letu 2006. Vendar so, kot je poudarjeno v poročilih DSB, uporabljeni podatki o izvozih vseh proizvajalcev v Uniji temeljili na Eurostatovih podatkih in ne na podatkih o izvozu industrije Unije. V skladu s poročili DSB je Komisija ponovno ocenila svojo analizo vzročne zveze, tako da je preiskala, ali izvoz novo opredeljene industrije Unije lahko predstavlja dejavnik škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Ugotovljeno je bilo, da izvoz v tretje države predstavlja le 3,7 % novo opredeljene proizvodnje industrije Unije podobnega izdelka v OP in ne 11 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 175 dokončne uredbe. Ta izvoz se je med letom 2003 in OP povečal za približno 4 %. Poleg tega se je ta izvoz dosledno izvajal po cenah, ki so bistveno višje od prodajnih cen na trgu Unije.
Celotna industrija Unije
2003
2004
2005
2006
OP
Izvoz zadevnega izdelka iz Unije v preostali svet (v tonah)
19 599
23 613
21 098
20 967
20 400
Indeks
100
120
108
107
104
Izvoz zadevnega izdelka iz Unije v preostali svet (v 000 EUR)
47 261
55 657
52 958
58 831
55 477
Indeks
100
118
112
124
117
Cena enote (EUR/tono)
2 411
2 357
2 510
2 806
2 719
(129)
Zaključiti je mogoče, da izvoz industrije Unije v tretje države ni bil vir znatne škode. Poleg tega je končni sklep, kot je navedeno v uvodni izjavi 184 dokončne uredbe, da je dampinški uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe, potrjen.
7. Obravnavanje zaupnih informacij
(130)
Kot je navedeno v obvestilu o začetku, se je Komisija zavezala k ponovni oceni sklepov, zasnovanih na sklepih poročil, ki navajajo, da je EU ravnala v neskladju s členoma 6.5 in 6.5.1 Protidampinškega sporazuma STO glede obravnavanja zaupnih informacij.
(131)
V skladu s poročili je Komisija povabila dva zadevna proizvajalca Unije, da predložita ustrezne navedbe razlogov, zakaj zaupne informacije niso bile primerne za pripravo povzetka nezaupne narave. Dva proizvajalca sta predložila dodatne nezaupne informacije ali pa sta, če nekatere informacije niso bile primerne za povzetek, navedla razlog za to. Informacije, ki sta jih predložila proizvajalca, so bile poslane vsem zainteresiranim stranem. Eno od združenj, ki zastopa uvoznike Evropske unije, je trdilo, da so informacije, ki sta jih predložila proizvajalca Unije, nerazumljive in ne dopuščajo navzkrižnega preverjanja s podatki, ki so javno dostopni pri Eurostat. V zvezi s to trditvijo je treba opozoriti, da tudi v primeru, če bi bile informacije, ki sta jih predložila proizvajalca, specifične za podjetje, ni verjetno, da obstajajo takšni javni viri, ki bi dopuščali navzkrižno preverjanje.
(132)
Kitajska trgovinska zbornica in EFDA sta trdila, da predložene dodatne informacije niso popolne, saj nekateri elementi iz razpredelnic 22, 23 ter 32 do 34 še vedno manjkajo, kar zato ni v skladu z načinom, kako bi se morale ugotovitve DSB uporabljati. Po razkritju teh dodatnih nezaupnih informacij ni bilo predloženih nobenih drugih pripomb. Ker vsebujejo razpredelnice 32 do 34 podrobnosti o prodaji in stroških zadevnega podjetja, so bile te informacije, ki so po svoji naravi zaupne, uporabljene v povzetku, da bi ta vključeval nekatere informacije o vsebini brez razkritja zaupnih informacij. Druge navedene informacije, ki manjkajo v razpredelnici 22 (vrste dobavljenih surovin in količine kupljenih surovin) in razpredelnici 23 (navedeni so samo indeksirani podatki o stopnji dobička pred obdavčitvijo brez ločenih podatkov o prodaji v EU in zunaj nje), je zadevno podjetje Unije ponovno predložilo, da bi se zagotovilo dobro razumevanje informacij, poleg tega je bil spisu za preučitev s strani zainteresiranih strani dodan odgovor. Sklene se, da je bila zagotovljena popolna skladnost s priporočili iz poročil v tej zadevi.
(133)
Poleg tega je združenje EFDA trdilo, da iz razpredelnice 24, ki jo je predložil proizvajalec Unije, ni bilo mogoče sklepati, da je ta družba utrpela veliko škodo, saj je kazala stalno povečanje dobička, izkoriščenosti in proizvodnje. Vendar pa je Komisija ponovno izvedla oceno škode, v katero je vključila podatke od šestih vzorčenih proizvajalcev EU, in zaključila, da je proizvajalec utrpel škodo, kot je potrjeno v uvodni izjavi 124 zgoraj. Zahtevek je zato neutemeljen.
(134)
Komisija je nenazadnje, kot je navedeno v točki 6 obvestila o začetku, po ugotovitvi glede členov 6.5 in 6.5.1 Protidampinškega sporazuma STO glede obravnavanja zaupnih informacij dne 30. maja 2012 razkrila Eurostatove podatke o celotni proizvodnji pritrdilnih elementov v EU, kot je bilo prvotno predstavljeno.
8. Druga priporočila in sklepi
(135)
Kot je navedeno v obvestilu, se je Komisija zavezala k obravnavanju pripomb strani v preiskavi o pritrdilnih elementih, ki trdijo, da so prizadete zaradi razkritja ugotovitev glede tržnogospodarske obravnave ali glede drugih priporočil ali sklepov DSB. Komisija je eni družbi odobrila IO v skladu s priporočili, ki zadevajo člen 9(5) osnovne uredbe v poročilih DSB.
F. RAZKRITJE
(136)
Vse strani so bile obveščene o zgoraj navedenih ugotovitvah. Po razkritju jim je bilo na voljo tudi obdobje za predložitev pripomb in zahtevkov. Po razkritju je bilo predloženih več pripomb.
(137)
Iz zgoraj navedenega sledi, da se morajo protidampinški ukrepi, ki veljajo za uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla iz Ljudske republike Kitajske, v skladu z Uredbo (ES) št. 91/2009 ohraniti in da mora biti dajatev na uvoz družbe Bulten Fasteners Kitajska 0 %.
G. SKLEP
(138)
Na podlagi zgoraj navedene ponovne ocene je bilo ugotovljeno, da je škodljivi damping iz prvotne preiskave potrjen. Vendar je bila enemu proizvajalcu izvozniku odobrena individualna obravnava v skladu s priporočili, ki zadevajo člen 9(5) osnovne uredbe v poročilih DSB. Zato je treba člen 1(2) dokončne uredbe ustrezno spremeniti. Isti člen je treba torej spremeniti tako, da bo upošteval revidirane protidampinške dajatve, ki so izračunane za nekatere družbe iz razpredelnice v členu 1(2) dokončne uredbe, kot je navedeno spodaj:
Proizvajalec izvoznik v LRK
Stopnja dampinga
Stopnja škode
Dokončni ukrepi
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd
43,4 %
99,9 %
43,4 %
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd
63,7 %
79,5 %
63,7 %
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd
64,3 %
64,4 %
64,3 %
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd
69,7 %
78,3 %
69,7 %
Changshu City Standard Parts Factory in Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd
38,3 %
65,3 %
38,3 %
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,3 %
0,0 %
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd
22,9 %
133,2 %
22,9 %
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd
0,0 %
0,0 %
0,0 %
Sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili vključeni v vzorec
54,1 %
77,5 %
54,1 %
Vse druge družbe
74,1 %
85,0 %
74,1 %
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Razpredelnica z navedbo stopenj dokončnih protidampinških dajatev, uporabljenih za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek, ki ga proizvajajo družbe iz člena 1(2) Uredbe (ES) št. 91/2009, se nadomesti z naslednjo razpredelnico:
„Družba
Dajatev (v %)
Dodatna oznaka TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4 %
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0 %
A918
Changshu City Standard Parts Factory in Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3 %
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9 %
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7 %
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3 %
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7 %
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0 %
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0 %
A997
Družbe iz Priloge I
54,1 %
A928
Vse druge družbe
74,1 %
A999“
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Luxembourgu, 4. oktobra 2012