NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 1083/2013
ze dne 28. srpna 2013
o stanovení pravidel týkajících se postupu pro dočasné odnětí celních preferencí a přijetí obecných ochranných opatření podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 207 této smlouvy,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 ze dne 25. října 2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (1), a zejména na čl. 15 odst. 12, čl. 19 odst. 14 a čl. 22 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k tomu, že:
v zájmu zajištění transparentnosti a předvídatelnosti dočasného odnětí preferencí a přijetí obecných ochranných opatření byla Komise zmocněna Evropským parlamentem a Radou k přijetí aktu v přenesené pravomoci, kterým se stanoví pravidla týkající se zejména lhůt, práv zúčastněných stran, důvěrné povahy informací a přezkumu,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PRAVIDLA PRO DOČASNÉ ODNĚTÍ CELNÍCH PREFERENCÍ
Článek 1
Přezkum informací
1. Komise si vyžádá veškeré informace, které považuje za nezbytné, mimo jiné včetně závěrů a doporučení příslušných monitorovacích orgánů. Při vypracování svých závěrů Komise posoudí všechny náležité informace.
2. Komise poskytne přiměřenou lhůtu, během níž mohou třetí strany písemně vyjádřit své stanovisko tím, že příslušné informace zašlou Komisi. Tato lhůta bude upřesněna v oznámení o zahájení postupu pro dočasné odnětí. Komise vezme v úvahu názory předložené uvedenými třetími stranami, pokud se opírají o dostatečné důkazy.
3. Jestliže Komise zjistí, že jí dotčená zvýhodněná země nebo jakákoli třetí strana, která se přihlásila v souladu s odstavcem 2, sdělila nesprávné nebo zavádějící informace, nebere tyto informace v úvahu.
Článek 2
Podkladový spis
1. Jestliže Komise zahájila postup pro dočasné odnětí celních preferencí, zřídí podkladový spis. Podkladový spis obsahuje dokumenty, které jsou důležité pro vyvození závěrů, včetně informací poskytnutých dotčenou zemí zvýhodněnou v rámci systému GSP, zemí zvýhodněnou v rámci režimu GSP+ nebo zemí zvýhodněnou v rámci režimu „Vše kromě zbraní“ (dále jen „zvýhodněná země“), informací poskytnutých třetími stranami, které se přihlásily v souladu s čl. 1 odst. 2, a všech příslušných informací, které Komise obdržela.
2. Zvýhodněná země a třetí strany, které předložily informace podložené dostatečnými důkazy v souladu s čl. 1 odst. 2, mají právo na přístup k podkladovému spisu na základě písemné žádosti. Mohou kontrolovat všechny informace obsažené v podkladovém spisu s výjimkou interních dokumentů vypracovaných orgány Unie nebo členských států a s náležitým ohledem na povinnosti týkající se důvěrného zacházení stanovené v článku 38 nařízení (EU) č. 978/2012 (nařízení o GSP).
3. Obsah podkladového spisu podléhá ustanovením o důvěrném zacházení podle článku 38 nařízení o GSP.
Článek 3
Povinnost zemí zvýhodněných v rámci režimu GSP+ spolupracovat
1. Jestliže Komise zahájila postup pro dočasné odnětí celních preferencí poskytovaných v rámci zvláštního pobídkového režimu pro udržitelný rozvoj a řádnou správu věcí veřejných (GSP+), předloží dotčená země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ ve lhůtě stanovené v oznámení Komise veškeré nezbytné informace poskytující důkaz o splnění povinností vyplývajících z jejích závazků.
2. Nedostatečná spolupráce dotčené země zvýhodněné v rámci režimu GSP+ nenarušuje její právo na přístup k podkladovému spisu.
3. Pokud dotčená země zvýhodněná v rámci režimu GSP+ odmítá spolupracovat nebo v příslušné lhůtě neposkytne nezbytné informace nebo závažným způsobem brání postupu, mohou pozitivní či negativní zjištění Komise vycházet z dostupných údajů.
Článek 4
Slyšení
1. Dotčená zvýhodněná země a třetí strany, které předložily informace podložené dostatečnými důkazy v souladu s čl. 1 odst. 2, mají právo na slyšení před Komisí.
2. Předloží písemnou žádost, v níž uvedou důvody pro slyšení. Tato žádost musí být doručena Komisi nejpozději jeden měsíc po datu zahájení postupu pro dočasné odnětí preferencí.
Článek 5
Činnost úředníka pro slyšení
1. Dotčená zvýhodněná země a třetí strany, které předložily informace podložené dostatečnými důkazy v souladu s čl. 1 odst. 2, mohou rovněž požádat o intervenci úředníka pro slyšení. Úředník pro slyšení přezkoumává žádosti o přístup k podkladovému spisu, spory ohledně důvěrného zacházení s dokumenty, žádosti o prodloužení lhůt a žádosti o slyšení.
2. Třetí strany, které předložily informace podložené dostatečnými důkazy v souladu s čl. 1 odst. 2, mohou požádat o intervenci úředníka pro slyšení k ověření, zda jejich připomínky byly posouzeny Komisí. Písemná žádost musí být podána nejpozději 10 dnů po uplynutí lhůty pro vyjádření jejich stanoviska.
3. Pokud má dotčená zvýhodněná země nebo třetí strany, které předložily informace podložené dostatečnými důkazy v souladu s čl. 1 odst. 2, jednání s úředníkem pro slyšení, účastní se ho příslušný útvar Komise.
Článek 6
Poskytnutí informací týkajících se šetření podle článku 15 nařízení o GSP
1. Komise sdělí dotčené zemi zvýhodněné v rámci režimu GSP+ informace o podstatných skutečnostech a závěrech, na základě kterých má Komise v úmyslu přijmout rozhodnutí podle čl. 15 odst. 8 a čl. 15 odst. 9 nařízení o GSP.
2. Informace se poskytují v písemné podobě, obsahují zjištění Komise a odrážejí její prozatímní záměr, zda postup dočasného odnětí ukončit nebo dočasně odejmout celní preference
3. Poskytnutí informací se provádí s patřičným ohledem na ochranu důvěrných informací podle článku 38 nařízení o GSP co nejdříve, obvykle nejpozději 45 dnů před vydáním konečného rozhodnutí Komise o návrhu konečného postupu. Pokud Komise nemůže sdělit některé skutečnosti nebo úvahy ve stanovené době, sdělí je co nejdříve.
4. Poskytnutím informací není dotčeno žádné další rozhodnutí, které může být přijato, ale pokud toto rozhodnutí vychází z jiných skutečností a úvah, musí být tyto sděleny co nejdříve.
5. Podání učiněná poté, co byly informace poskytnuty, se zohlední pouze tehdy, budou-li doručena během lhůty stanovené Komisí v každém jednotlivém případě, která činí alespoň 14 dnů po poskytnutí informací, přičemž je nutno brát náležitý ohled na naléhavost dané záležitosti.
Článek 7
Přezkum
1. Jestliže byly celní preference zvýhodněné zemi dočasně odňaty, může dotčená zvýhodněná země předložit písemnou žádost o obnovení celních preferencí, pokud se domnívá, že důvody pro dočasné odnětí již nejsou aktuální.
2. Komise může přezkoumat potřebu dočasného odnětí preferencí, pokud se domnívá, že již nejsou splněny podmínky pro toto odnětí.
3. Ustanovení této kapitoly se použijí obdobně na přezkum dočasného odnětí celních preferencí.
KAPITOLA II
PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE POSTUPU PRO PŘIJETÍ OBECNÝCH OCHRANNÝCH OPATŘENÍ
Článek 8
Zahájení šetření na žádost
1. Žádost o zahájení ochranného šetření se podává písemně, v důvěrném znění i ve znění bez důvěrných údajů. Musí obsahovat tyto informace, nakolik jsou žadateli obvykle dostupné:
a)
totožnost stěžujících si výrobců v Unii a uvedení objemu a hodnoty jejich výroby obdobného výrobku nebo přímo konkurujícího výrobku v Unii. Je-li písemná žádost podána jejich jménem, musí v ní být uvedeni výrobci v Unii, jejichž jménem se žádost podává. Žádost musí rovněž obsahovat seznam dalších známých výrobců v Unii (nebo sdružení výrobců obdobného výrobku v Unii), kteří žádost nepodávají, a uvedení objemu a hodnoty jejich výroby v Unii;
b)
úplný popis obdobného výrobku, název dotčené zvýhodněné země, totožnost všech známých vývozců nebo zahraničních výrobců a seznam známých osob dovážejících dotčený výrobek;
c)
informace o úrovních a tendencích vývoje objemu a cen dovozu obdobného výrobku pocházejícího z dotčené zvýhodněné země. Tato informace musí rozlišovat mezi preferenčním dovozem podle nařízení o GSP, jiným preferenčním dovozem a dovozem, který preferencí nevyužívá;
d)
informace o situaci stěžujících si výrobců v Unii na základě faktorů uvedených v článku 23 nařízení o GSP;
e)
informace o účinku dovozu podle písmene c) na výrobce v Unii, kteří podali podnět, přičemž je nutné zohlednit další faktory, které mají vliv na situaci výrobců v Unii.
2. Žádost se předkládá s připojenými dokumenty na podatelnu Komise na adresu:
Central mail service (Courrier central)
Bâtiment DAV1
Avenue du Bourget 1/Bourgetlaan 1
1140 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Žádost se považuje za podanou v první pracovní den následující po doporučeném doručení Komisi nebo po vystavení potvrzení o jejím přijetí Komisí.
Poté, co Komise žádost obdrží, zašle její kopii členským státům.
3. Kromě vlastního podání žádosti v listinné podobě se žádost a přiložené dokumenty podávají rovněž v elektronické podobě. Pro účely tohoto nařízení však nebudou považovány za platné žádosti, jež byly učiněny výlučně v elektronické podobě.
4. Orgány nezveřejňují informace o žádosti o zahájení šetření, pokud nebylo učiněno rozhodnutí je zahájit. Co nejdříve po obdržení žádosti s náležitými podklady a před zahájením šetření však bude informována vláda příslušné země vývozu.
5. Žádost může být před zahájením šetření stažena; v tom případě se na ni hledí, jako by nebyla podána.
Článek 9
Zahájení šetření z moci úřední
Komise může zahájit šetření bez žádosti na základě dostatečných důkazů prima facie o splnění podmínek pro uložení ochranného opatření stanoveného v čl. 22 odst. 1 nařízení o GSP.
Článek 10
Informace o zahájení šetření
1. Oznámení o zahájení šetření zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie:
a)
obsahuje souhrn získaných informací a pokyn, že je nutno sdělit Komisi všechny užitečné informace;
b)
stanoví lhůtu, v níž mohou zúčastněné strany písemně vyjádřit své stanovisko a předat informace, aby toto stanovisko a informace mohly být při šetření vzaty v úvahu;
c)
stanoví období šetření, které obvykle zahrnuje dobu alespoň 3 let bezprostředně před zahájením řízení. K informacím, které se týkají pozdějšího období, se zpravidla nepřihlíží;
d)
stanoví lhůtu, během níž mohou zúčastněné strany požádat o slyšení před Komisí;
e)
stanoví lhůtu, během níž mohou zúčastněné strany požádat o intervenci úředníka pro slyšení.
2. Komise o zahájení šetření uvědomí známé dotčené vývozce, dovozce a reprezentativní sdružení dovozců nebo vývozců, zástupce příslušné zvýhodněné země a žádající výrobce v Unii a sdělí s náležitým ohledem na ochranu důvěrných informací známým vývozcům, orgánům země vývozu a na požádání i jiným účastníkům řízení plné znění písemného podnětu. Pokud se šetření týká zvláště vysokého počtu vývozců, může být plné znění písemného podnětu předáno pouze orgánům země vývozu nebo příslušnému obchodnímu sdružení.
Článek 11
Šetření
1. Komise si vyžádá veškeré informace, které považuje za nezbytné k provedení šetření.
2. Zúčastněné strany mohou písemně vyjádřit své stanovisko tím, že příslušné informace zašlou Komisi. Jejich stanoviska budou zohledněna, pokud se opírají o dostatečné důkazy. Komise může obdržené informace ověřit u dotčené zvýhodněné země a u jakékoli zúčastněné strany.
3. Stranám, které v rámci šetření obdrží dotazníky, se k jejich zodpovězení poskytne lhůta nejméně 30 dnů. Tato třicetidenní lhůta může být prodloužena s náležitým ohledem na lhůty pro provedení šetření, pokud příslušná strana může toto prodloužení náležitě odůvodnit zvláštními okolnostmi.
4. Komise může požádat členské státy, aby jí poskytly informace, a členské státy učiní veškerá nezbytná opatření, aby její žádosti vyhověly.
5. Komise může požádat členské státy, aby uskutečnily veškeré nezbytné kontroly a inspekce, zejména u dovozců, obchodníků a výrobců v Unii, a aby provedly šetření ve třetích zemích, pokud s tím dotčené hospodářské subjekty souhlasí a pokud o tom byla oficiálně informována vláda dané země a nevznesla námitky. Členské státy učiní veškerá nezbytná opatření, aby žádosti Komise vyhověly. Úředníci Komise jsou na žádost Komise nebo některého členského státu nápomocni úředníkům členských států při plnění jejich úkolů.
6. V případech, kdy je počet zúčastněných stran, vývozců nebo dovozců, typů výrobků nebo obchodů příliš velký, může být šetření omezeno na přiměřený počet stran, výrobků nebo obchodů, který se vybere jako statisticky reprezentativní vzorek na základě informací dostupných v době výběru nebo jako největší reprezentativní objem výroby, prodeje nebo vývozu, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Konečný výběr stran, typů výrobků nebo obchodů podle tohoto článku provádí Komise, avšak nejvhodnější je výběr vzorku po projednání s dotčenými stranami a s jejich souhlasem, pokud se tyto strany přihlásí a poskytnou dostatek informací, aby mohl být proveden výběr reprezentativního vzorku. Pokud se provádí výběr reprezentativního vzorku a některé nebo všechny vybrané strany nejsou ochotny spolupracovat do té míry, že může být podstatně ovlivněn výsledek šetření, může být proveden nový výběr. Pokud je spolupráce i nadále v podstatné míře nedostatečná nebo pokud z časových důvodů nelze vybrat nový reprezentativní vzorek, použijí se příslušná ustanovení článku 13.
Článek 12
Inspekce na místě
1. Komise může provádět inspekce na místě, aby prozkoumala písemnosti dovozců, vývozců, obchodníků, zástupců, výrobců, obchodních sdružení a organizací a ostatních zúčastněných stran a ověřila informace o výrobcích, jež mohou vyžadovat ochranná opatření.
2. Komise může v případě potřeby provádět šetření ve třetích zemích, pokud s tím dotčené hospodářské subjekty souhlasí a pokud o tom byla oficiálně informována vláda dané země a nevznesla námitky. Jakmile Komise obdrží souhlas dotčených hospodářských subjektů, měla by oznámit orgánům země vývozu názvy a adresy hospodářských subjektů, v nichž budou inspekce na místě probíhat, a dohodnuté termíny.
3. Dotčeným hospodářským subjektům se oznámí, jaké druhy informací budou při inspekci na místě ověřovány a jaké informace je nutno během inspekce poskytnout. Mohou být požadovány další informace.
4. Při šetření podle odstavců 1, 2 a 3 jsou Komisi nápomocni zaměstnanci těch členských států, které o to požádají.
Článek 13
Nedostatečná spolupráce
1. Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne ve lhůtě stanovené tímto nařízením nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů. Pokud se zjistí, že zúčastněná strana předložila nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a je možné vycházet z dostupných údajů. Účastníci řízení budou seznámeni s důsledky nedostatečné spolupráce.
2. Nejsou-li informace předložené účastníkem řízení zcela bezchybné, přesto se k nim přihlédne, pokud nedostatky neúměrně neztěžují učinění přiměřeně správných závěrů, pokud jsou informace předloženy včas, je možné je ověřit a pokud účastník řízení jednal podle svého nejlepšího vědomí a svědomí.
3. Pokud nejsou důkazy nebo informace přijaty, je účastník řízení, který je předložil, okamžitě zpraven o důvodech jejich odmítnutí a je mu dána možnost podat dodatečná vysvětlení ve stanovené lhůtě. Pokud vysvětlení nejsou považována za dostatečná, je třeba uvést důvody pro odmítnutí důkazů nebo informací a uvést je ve zveřejněných závěrech.
4. Pokud závěry vycházejí z ustanovení odstavce 1, včetně informací obsažených v žádosti, musí být tyto informace, je-li to proveditelné a s ohledem na lhůty pro šetření, ověřeny na základě informací z jiných dostupných nezávislých zdrojů, jako jsou zveřejněné ceníky, úřední dovozní statistiky a celní výkazy, nebo na základě informací získaných v průběhu šetření od jiných účastníků řízení.
Tyto informace mohou případně obsahovat relevantní údaje týkající se světového trhu nebo jiných reprezentativních trhů.
5. Nespolupracuje-li účastník řízení vůbec nebo jen částečně a následkem toho nejsou některé podstatné informace sděleny, může to vést k výsledku, který pro něj bude méně příznivý, než kdyby při šetření spolupracoval.
Článek 14
Podkladový spis
1. Zahájila-li Komise v souladu s čl. 24 odst. 2 nařízení o GSP šetření, zřídí podkladový spis. Podkladový spis obsahuje informace předložené členskými státy, zvýhodněnou zemí, účastníky řízení a příslušné informace, které Komise získala, a to s náležitým ohledem na povinnosti týkající se důvěrného zacházení stanovené v článku 38 nařízení o GSP.
2. Dotčená zvýhodněná země a zúčastněné strany, které se přihlásily v souladu s čl. 11 odst. 2, mají právo na přístup k podkladovému spisu na základě písemné žádosti. Mohou kontrolovat všechny informace obsažené v podkladovém spisu s výjimkou interních dokumentů vypracovaných orgány EU nebo členských států a s náležitým ohledem na povinnosti týkající se důvěrného zacházení stanovené v článku 38 nařízení o GSP. Mohou se k těmto informacím vyjádřit a k jejich stanoviskům se přihlédne, pokud jsou řádně doložena.
3. Obsah podkladového spisu podléhá ustanovením o důvěrném zacházení podle článku 38 nařízení o GSP.
Článek 15
Slyšení
1. Dotčená zvýhodněná země a zúčastněné strany, které se přihlásily v souladu s čl. 11 odst. 2, mají právo na slyšení před Komisí.
2. Předloží písemnou žádost ve lhůtě stanovené oznámením v Úředním věstníku Evropské unie a prokáží, že mohou být výsledkem šetření skutečně dotčeni a že existují zvláštní důvody pro jejich slyšení.
Článek 16
Zapojení úředníka pro slyšení
1. Zvýhodněná země a zúčastněné strany, které se přihlásily v souladu s čl. 11 odst. 2, mohou rovněž požádat o intervenci úředníka pro slyšení. Úředník pro slyšení přezkoumává žádosti o přístup k podkladovému spisu, spory ohledně důvěrného zacházení s dokumenty, žádosti o prodloužení lhůt a žádosti o slyšení.
2. Koná-li se slyšení u úředníka pro slyšení, účastní se ho příslušný útvar Komise.
Článek 17
Poskytnutí informací
1. Komise poskytne podrobné informace, z nichž vycházejí podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě rozhoduje.
2. Informace se poskytují v písemné podobě. Zpráva obsahuje zjištění Komise a odráží její záměr znovu zavést běžná cla společného celního sazebníku, či nikoli.
3. Poskytnutí informací se provádí s patřičným ohledem na ochranu důvěrných informací co nejdříve, obvykle nejpozději 45 dnů před vydáním konečného rozhodnutí Komise o návrhu konečného postupu a v každém případě v přiměřené době, aby strany mohly vyjádřit svá stanoviska a aby Komise tato stanoviska zvážila. Pokud Komise nemůže sdělit některé skutečnosti nebo úvahy v tomto okamžiku, sdělí je co nejdříve.
4. Poskytnutím informací není dotčeno žádné další rozhodnutí, které může být přijato, ale pokud toto rozhodnutí vychází z jiných skutečností a úvah, musí být tyto sděleny co nejdříve.
5. Podání učiněná poté, co byly informace poskytnuty, se zohlední pouze tehdy, budou-li doručena během lhůty stanovené Komisí v každém jednotlivém případě, která činí alespoň 14 dnů, přičemž je nutno brát náležitý ohled na naléhavost dané záležitosti.
Článek 18
Přezkum
1. Jestliže byla znovu zavedena běžná cla společného celního sazebníku, může kterákoli zúčastněná strana předložit písemnou žádost o obnovení celních preferencí s předložením důkazů prima facie o tom, že důvody pro znovuzavedení běžných cel již nejsou platné. Výrobci v Unii mohou podat písemnou žádost o prodloužení lhůty pro znovuzavedení běžných cel s předložením důkazů prima facie o tom, že důvody pro znovuzavedení běžných cel i nadále přetrvávají.
2. Komise může přezkoumat potřebu obnovení běžných cel společného celního sazebníku, pokud takový přezkum považuje za odůvodněný.
3. Ustanovení této kapitoly se použijí obdobně na přezkum ochranných opatření.
Článek 19
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 28. srpna 2013.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1083/2013
z dne 28. avgusta 2013
o določitvi pravil glede postopka za začasni preklic tarifnih preferencialov in sprejetja splošnih zaščitnih ukrepov v skladu z Uredbo (EU) št. 978/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 207 Pogodbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 978/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 (1) ter zlasti člena 15(12), člena 19(14) in člena 22(4) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
Da se zagotovita preglednost in predvidljivost začasnega preklica preferencialov ter sprejetja splošnih zaščitnih ukrepov, sta Evropski parlament in Svet Komisijo pooblastila za sprejetje delegiranega akta o določitvi pravil, zlasti glede rokov, pravic pogodbenic, zaupnosti in pregleda -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
PRAVILA GLEDE POSTOPKA ZA ZAČASNI PREKLIC TARIFNIH PREFERENCIALOV
Člen 1
Preverjanje informacij
1. Komisija pridobi vse informacije, za katere meni, da so potrebne, med drugim zaključke in priporočila ustreznih organov za spremljanje. Komisija pri oblikovanju svojih zaključkov oceni vse ustrezne informacije.
2. Komisija zagotovi razumno obdobje, v katerem lahko tretje osebe pisno izrazijo svoja stališča, tako da ji pošljejo ustrezne informacije. To obdobje se natančno opredeli v obvestilu o začetku postopka za začasni preklic. Komisija upošteva stališča, ki so jih predložile navedene tretje osebe, če so podprta z zadostnimi dokazi.
3. Kadar Komisija ugotovi, da je zadevna država upravičenka ali katera koli tretja oseba, ki je predložila svoje stališče v skladu z odstavkom 2, predložila napačne ali zavajajoče informacije, navedenih informacij ne upošteva.
Člen 2
Dosje
1. Ko Komisija začne postopek za začasni preklic tarifnih preferencialov, pripravi dosje. Dosje vsebuje dokumente, ki so pomembni za oblikovanje zaključkov, vključno z informacijami, ki jih predloži zadevna država upravičenka do GSP, država upravičenka do GSP+ ali država upravičenka do EBA („država upravičenka“), informacijami, ki jih predložijo tretje osebe, ki so izrazile svoja stališča v skladu s členom 1(2), in vsemi ustreznimi informacijami, ki jih pridobi Komisija.
2. Država upravičenka in tretje osebe, ki so v skladu s členom 1(2) predložile informacije, podprte z zadostnimi dokazi, imajo na pisno zahtevo pravico dostopa do dosjeja. Pregledajo lahko vse informacije iz dosjeja, razen internih dokumentov, ki so jih pripravile institucije Unije ali organi držav članic, pri tem pa morajo upoštevati obveznosti glede zaupnosti iz člena 38 Uredbe (EU) št. 978/2012 („Uredba o GSP“).
3. Vsebina dosjeja upošteva določbe o zaupnosti v skladu s členom 38 Uredbe o GSP.
Člen 3
Obveznost sodelovanja za države upravičenke do GSP+
1. Kadar Komisija začne postopek za začasni preklic tarifnih preferencialov, opredeljenih v okviru posebnega spodbujevalnega režima za trajnostni razvoj in dobro upravljanje (GSP+), zadevna država upravičenka do GSP+ v roku, navedenem v obvestilu Komisije, predloži vse potrebne informacije, s katerimi dokaže, da izpolnjuje obveznosti, ki izhajajo iz njenih zavez.
2. Nesodelovanje zadevne države upravičenke do GSP+ ne preprečuje izvajanja pravice dostopa do dosjeja.
3. Če zadevna država upravičenka do GSP+ zavrača sodelovanje ali ne zagotovi potrebnih informacij v ustreznem roku oziroma močno ovira potek postopka, lahko Komisija svoje ugotovitve, bodisi pozitivne bodisi negativne, oblikuje na podlagi razpoložljivih dejstev.
Člen 4
Splošno zaslišanje
1. Zadevna država upravičenka in tretje osebe, ki so v skladu s členom 1(2) predložile informacije, podprte z zadostnimi dokazi, imajo pravico, da jih Komisija zasliši.
2. Predloži se pisna zahteva, v kateri se navedejo razlogi za njihovo ustno zaslišanje. Takšno zahtevo mora Komisija prejeti najpozneje en mesec po datumu začetka postopka za začasni preklic.
Člen 5
Posredovanje pooblaščenca za zaslišanje
1. Zadevna država upravičenka in tretje osebe, ki so v skladu s členom 1(2) predložile informacije, podprte z zadostnimi dokazi, lahko zahtevajo tudi, da posreduje pooblaščenec za zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dosjeja, nestrinjanja v zvezi z zaupnostjo dokumentov, zahtevke za podaljšanje rokov in zahtevke za zaslišanje.
2. Tretje osebe, ki so v skladu s členom 1(2) predložile informacije, podprte z zadostnimi dokazi, lahko zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje, da bi preverile, ali je Komisija obravnavala njihove pripombe. Pisna zahteva se predloži najpozneje 10 dni po izteku roka, določenega za predložitev njihovih stališč.
3. Na morebitnem ustnem zaslišanju zadevne države upravičenke ali tretje osebe, ki je predložila informacije, podprte z zadostnimi dokazi v skladu s členom 1(2), sodelujejo zadevne službe Komisije.
Člen 6
Razkritje za preiskave v skladu s členom 15 Uredbe o GSP
1. Komisija zadevni državi upravičenki do GSP+ razkrije podrobnosti, na katerih temeljijo bistvena dejstva in premisleki, na podlagi katerih namerava sprejeti odločitve v skladu s členom 15(8) in 15(9) Uredbe o GSP.
2. Razkritje se izvede pisno. Vsebuje ugotovitve Komisije ter odraža njen trenutni namen, tj. bodisi končanje postopka začasnega preklica ali začasen preklic tarifnih preferencialov.
3. Razkritja se izvedejo ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij v skladu s členom 38 Uredbe o GSP, in sicer čim prej, običajno pa najpozneje 45 dni pred sprejetjem dokončnega sklepa Komisije o kakršnem koli predlogu za dokončno ukrepanje. Če Komisija ob tem času še ne more razkriti določenih dejstev ali premislekov, se ta razkrijejo pozneje v najkrajšem možnem času.
4. To razkritje ne posega v nobeno morebitno poznejšo odločitev, toda če ta odločitev temelji na kakšnih drugačnih dejstvih ali premislekih, se ti razkrijejo v najkrajšem možnem času.
5. Ugotovitve, predložene po razkritju, se upoštevajo samo, če so prejete v obdobju, ki ga za vsak primer posebej določi Komisija in traja najmanj 14 dni po razkritju, ob ustreznem upoštevanju nujnosti zadeve.
Člen 7
Pregled
1. Če se tarifni preferenciali za državo upravičenko začasno prekličejo, lahko zadevna država upravičenka predloži pisno zahtevo za njihovo ponovno vzpostavitev, če meni, da ni več veljavnih razlogov, ki bi upravičevali njihov začasen preklic.
2. Komisija lahko pregleda, ali je začasen preklic preferencialov še potreben, če meni, da pogoji za takšen preklic niso več izpolnjeni.
3. Določbe tega poglavja se smiselno uporabljajo za pregled začasnega preklica tarifnih preferencialov.
POGLAVJE II
PRAVILA GLEDE POSTOPKA ZA SPREJETJE SPLOŠNIH ZAŠČITNIH UKREPOV
Člen 8
Začetek preiskave na zahtevo
1. Zahtevek za začetek preiskave za uvedbo zaščitnih ukrepov se predloži v pisni obliki, v zaupni in nezaupni različici. Vsebuje vse informacije, ki so strani, ki zahteva preiskavo, dostopne pod razumnimi pogoji, o naslednjem:
(a)
identiteta proizvajalcev Unije, ki so se pritožili, ter opis obsega in vrednosti njihove proizvodnje podobnega izdelka v Uniji ali neposredno konkurenčnega izdelka. Kadar se pisna pritožba vloži v njihovem imenu, pritožnik navede identiteto proizvajalcev Unije, v imenu katerih je pritožba vložena. V pritožbi se navede tudi seznam drugih znanih proizvajalcev (ali združenj proizvajalcev podobnega izdelka v Uniji) v Uniji, ki se niso pritožili, ter opiše obseg in vrednost njihove proizvodnje v Uniji;
(b)
popoln opis podobnega izdelka, ime zadevne države upravičenke, identiteto vsakega znanega izvoznika ali tujega proizvajalca in seznam znanih oseb, ki uvažajo zadevni izdelek;
(c)
informacije o stopnjah in gibanjih obsega in cen uvoženih podobnih izdelkov s poreklom v zadevni državi upravičenki. Navedejo se ločene informacije za preferencialni uvoz v okviru Uredbe o GSP, drug preferencialni uvoz ter uvoz, za katerega preferenciali ne veljajo;
(d)
informacije o položaju proizvajalcev Unije, ki so se pritožili, na podlagi dejavnikov iz člena 23 Uredbe o GSP;
(e)
informacije o vplivu, ki ga ima uvoz, opisan pod točko (c), na proizvajalce Unije, ki so se pritožili, pri čemer se ustrezno upoštevajo dodatni dejavniki, ki vplivajo na položaj proizvajalcev Unije.
2. Zahtevek se skupaj s spremnimi dokumenti predloži osrednji poštni službi Komisije:
Courrier central
Bâtiment DAV1
Avenue du Bourget 1/Bourgetlaan 1
1140 Bruxelles/Brussel
BELGIQUE/BELGIË
Za zahtevek velja, da je vložen prvi delovni dan po tem, ko ga Komisija prejme s priporočeno pošto, ali po tem, ko Komisija izda potrdilo o prejemu.
Komisija po prejemu zahtevka njegov izvod pošlje državam članicam.
3. Poleg uradne pisne vloge se zahtevek in spremni dokumenti predložijo tudi v elektronski obliki. Zahtevek, ki se predloži izključno v elektronski obliki, se za namene te uredbe ne šteje za veljavnega.
4. Razen če je bila sprejeta odločitev, da se začne preiskava, se pristojni organi izognejo vsakršnemu objavljanju zahtevka, ki zahteva začetek preiskave. Vendar pa se po prejemu ustrezno dokumentiranega zahtevka in še pred postopkom v zvezi z začetkom preiskave uradno obvesti vlado zadevne države izvoznice.
5. Zahtevek se lahko pred začetkom umakne; v tem primeru se bo štelo, da ni bil vložen.
Člen 9
Začetek preiskave po uradni dolžnosti
Komisija lahko preiskavo začne brez zahtevka, če je dovolj dokazov prima facie, da so izpolnjeni pogoji za sprejetje zaščitnega ukrepa iz člena 22(1) Uredbe o GSP.
Člen 10
Informacije o začetku preiskave
1. Obvestilo o začetku preiskave, objavljeno v Uradnem listu Evropske unije:
(a)
vsebuje povzetek prejetih informacij in zahteva, naj se vse zadevne informacije sporočijo Komisiji;
(b)
določa obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani pisno sporočijo svoja stališča in predložijo informacije, da se lahko takšna stališča in informacije upoštevajo med preiskavo;
(c)
določa obdobje preiskave, ki običajno zajema obdobje najmanj treh let tik pred začetkom postopka preiskave. Informacije, ki se nanašajo na obdobje, ki sledi obdobju preiskave, se običajno ne upoštevajo;
(d)
določa obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani zaprosijo za ustno zaslišanje pri Komisiji;
(e)
določa obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani zaprosijo za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje.
2. Komisija izvoznike, uvoznike in predstavniška združenja uvoznikov ali izvoznikov, za katere je znano, da jih to zadeva, kakor tudi predstavnike zadevne države upravičenke in proizvajalce Unije, ki so se pritožili, obvesti o začetku preiskave in ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij dostavi popolno besedilo pisne pritožbe znanim izvoznikom in pristojnim organom države izvoznice, na zahtevo pa jih da na razpolago tudi drugim vpletenim zainteresiranim stranem. Če je število vpletenih izvoznikov zelo veliko, se lahko namesto tega popolno besedilo pisne pritožbe posreduje samo pristojnim organom države izvoznice ali ustreznemu trgovinskemu združenju.
Člen 11
Preiskava
1. Komisija pridobi vse informacije, za katere meni, da so potrebne za izvedbo preiskave.
2. Zainteresirane strani lahko izrazijo svoja stališča v pisni obliki, tako da ustrezne informacije pošljejo Komisiji. Ta stališča se upoštevajo, če so podkrepljena z zadostnimi dokazi. Komisija lahko prejete informacije preveri pri zadevni državi upravičenki in vseh zainteresiranih straneh.
3. Stranke, ki prejmejo vprašalnike, ki se uporabljajo v preiskavi, dobijo za odgovor na razpolago vsaj 30 dni časa. Dovoliti je mogoče podaljšanje navedenega 30-dnevnega obdobja, pri čemer se ustrezno upošteva časovne roke preiskave, pod pogojem, da stranka za tako podaljšanje prikaže ustrezne razloge v smislu svojih konkretnih okoliščin.
4. Komisija lahko zahteva od držav članic, da priskrbijo informacije, države članice pa storijo vse potrebno, da takim zahtevam ugodijo.
5. Komisija lahko od držav članic zahteva, da izvedejo vse potrebne preglede in preverjanja, predvsem med uvozniki, trgovci in proizvajalci Unije, in da izvedejo preiskave v tretjih državah, pod pogojem, da zadevni gospodarski subjekti dajo svoje soglasje in da je bila vlada zadevne države uradno obveščena in ni vložila nobenega ugovora. Države članice ukrenejo vse potrebno, da ugodijo takim zahtevam Komisije. Uradniki Komisije bodo pooblaščeni, če Komisija ali kaka država članica tako zahteva, da pomagajo uradnikom držav članic pri izvajanju njihovih nalog.
6. V primerih, ko gre za veliko število zainteresiranih strani, vrst izdelkov ali transakcij, se lahko preiskava omeji na smiselno število strank, izdelkov ali transakcij, tako da uporabi vzorce, ki so statistično utemeljeni na osnovi informacij, ki so dostopne ob času izbora, ali pa se preiskava lahko omeji na največji reprezentativni obseg proizvodnje, prodaje ali izvoza, ki ga je mogoče dovolj dobro preiskati v času, ki je na razpolago. Končni izbor strank, vrst izdelkov ali transakcij v zvezi s temi določili vzorčenja izvede Komisija, vendar je dana prednost izbiranju vzorca ob hkratnem posvetovanju z zadevnimi strankami oz. njihovem soglašanju, pod pogojem, da se te stranke javijo in dostavijo zadostne informacije, tako da se lahko izbere reprezentativen vzorec. Kjer je odločeno, da se bodo jemali vzorci, obstaja pa določeno pomanjkanje sodelovanja med nekaterimi ali vsemi izbranimi stranmi, ki bo verjetno znatno vplivalo na izid preiskave, se lahko izbere nov vzorec. Vendar pa, če še naprej obstaja znatna stopnja pomanjkanja sodelovanja in ni dovolj časa za izbiro novega vzorca, veljajo relevantne določbe člena 13.
Člen 12
Preveritveni obiski
1. Komisija lahko opravi obiske, da preveri evidence uvoznikov, izvoznikov, trgovcev, zastopnikov, proizvajalcev, trgovinskih združenj in organizacij ter drugih zainteresiranih strani, da bi preverila informacije o izdelkih, v zvezi s katerimi bi bilo treba sprejeti zaščitne ukrepe.
2. Komisija lahko po potrebi izvede preiskave v tretjih državah, pod pogojem, da od ustreznih gospodarskih subjektov dobi soglasje, da nadalje uradno obvesti predstavnike vlade v zadevni državi in da slednja preiskavi ne ugovarja. Takoj ko dobi soglasje zadevnih gospodarskih subjektov, mora Komisija uradno obvestiti pristojne organe države izvoznice o imenih in naslovih gospodarskih subjektov, ki jih bo obiskala, in o dogovorjenih datumih obiskov.
3. Zadevne gospodarske subjekte se obvesti o vrsti informacij, ki se bodo preverjale med preveritvenimi obiski, in o kakršnih koli informacijah, ki jih je treba predložiti med takšnimi obiski. Lahko se zahtevajo nadaljnje informacije.
4. Pri preiskavah, ki se izvajajo na podlagi odstavkov 1, 2, in 3, Komisiji pomagajo uradniki tistih držav članic, ki to zahtevajo.
Člen 13
Nesodelovanje
1. V primerih, ko katera koli od zainteresiranih strani ne dovoli dostopa do informacij ali ne dobavi potrebnih informacij v rokih, ki jih navaja ta uredba, ali pa močno ovira preiskavo, se lahko začasne ali dokončne ugotovitve, bodisi pozitivne bodisi negativne, oblikujejo na podlagi razpoložljivih dejstev. Če se ugotovi, da je katera koli od zainteresiranih strani predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te informacije ne upoštevajo, uporabijo pa se lahko razpoložljiva dejstva. Zainteresirane strani se opozori na posledice nesodelovanja.
2. Če informacije, ki jih predloži katera od zainteresiranih strani, niso idealne v vseh pogledih, se jih vseeno ne sme zanemariti, pod pogojem, da pomanjkljivosti niso takšne, da bi povzročile pretirane težave pri doseganju razumno točnih ugotovitev, in pod pogojem, da so informacije predložene na ustrezen način in pravočasno, da so preverljive in da je zainteresirana stran delovala po svojih najboljših zmožnostih.
3. Če se dokazi ali informacije ne sprejmejo, mora biti stran, ki jih pošilja, takoj obveščena o razlogih za to in ji mora biti dana priložnost, da dostavi nadaljnje razlage v določenem časovnem roku. Če se razlage ocenijo kot nezadovoljive, se razlogi za zavrnitev takih dokazov ali informacij razkrijejo in navedejo v objavljenih ugotovitvah.
4. Če ugotovitve temeljijo na določbah odstavka 1, vključno z informacijami, dostavljenimi v zahtevku, se, kjer je to izvedljivo in ob ustreznem upoštevanju rokov preiskave, preverijo na osnovi drugih neodvisnih virov, ki so morda na razpolago, kakršni so npr. objavljeni ceniki, uradne uvozne statistike in carinski podatki ali informacije, pridobljene od drugih zainteresiranih strani tekom preiskave.
Takšne informacije lahko vključujejo ustrezne podatke, ki se nanašajo na svetovni trg ali druge reprezentativne trge, kjer je primerno.
5. Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno, tako da se pomembne informacije zaradi tega zadržujejo, je lahko izid za to stranko manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.
Člen 14
Dosje
1. Če Komisija v skladu s členom 24(2) Uredbe o GSP začne preiskavo, pripravi dosje. Dosje vsebuje informacije, ki jih predložijo države članice, država upravičenka in zainteresirane strani, ter ustrezne informacije, ki jih je pridobila Komisija, pri tem pa je treba upoštevati obveznosti glede zaupnosti iz člena 38 Uredbe o GSP.
2. Zadevna država upravičenka in zainteresirane strani, ki so se javile v skladu s členom 11(2), imajo na pisno zahtevo pravico dostopa do dosjeja. Pregledajo lahko vse informacije iz dosjeja, razen internih dokumentov, ki so jih pripravili organi EU ali njenih držav članic, pri tem pa morajo ustrezno upoštevati obveznosti glede zaupnosti iz člena 38 Uredbe o GSP. Na takšne informacije lahko odgovorijo, njihove pripombe pa se upoštevajo, če so v odgovoru zadostno utemeljene.
3. Vsebina dosjeja upošteva določbe o zaupnosti v skladu s členom 38 uredbe o GSP.
Člen 15
Splošno zaslišanje
1. Zadevna država upravičenka in zainteresirane strani, ki so se javile v skladu s členom 11(2), imajo pravico, da jih Komisija zasliši.
2. Predložiti morajo pisno zahtevo v roku, določenem v obvestilu, ki je bilo objavljeno v Uradnem listu Evropske unije, pri čemer morajo dokazati, da je verjetno, da bo izid preiskave dejansko vplival nanje in da obstajajo posebni razlogi za njihovo ustno zaslišanje.
Člen 16
Posredovanje pooblaščenca za zaslišanje
1. Država upravičenka in zainteresirane strani, ki so se javile v skladu s členom 11(2), lahko zahtevajo tudi, da posreduje pooblaščenec za zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje obravnava zahtevke za dostop do dosjeja, nestrinjanja v zvezi z zaupnostjo dokumentov, zahtevke za podaljšanje rokov in zahtevke za zaslišanje.
2. Če se organizira ustno zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje, na njem sodelujejo ustrezne službe Komisije.
Člen 17
Razkritje
1. Komisija razkrije podrobnosti, na katerih temeljijo bistvena dejstva in premisleki, na podlagi katerih sprejema odločitve.
2. Razkritje se izvede pisno. Vsebuje ugotovitve Komisije ter odraža njen namen za ponovno uvedbo običajnih dajatev skupne carinske tarife ali za to, da tega ne namerava storiti.
3. Razkritje se izvede čim prej ob ustreznem upoštevanju varstva zaupnih informacij, običajno pa najpozneje 45 dni pred sprejetjem dokončnega sklepa ali predložitvijo predloga Komisije za dokončno ukrepanje, v vsakem primeru pa pravočasno, da lahko zainteresirane strani predložijo svoje pripombe in jih lahko Komisija obravnava. Če Komisija ob tem času še ne more razkriti določenih dejstev ali premislekov, se ta razkrijejo pozneje v najkrajšem možnem času.
4. To razkritje ne posega v nobeno morebitno poznejšo odločitev, toda če ta odločitev temelji na kakšnih drugačnih dejstvih ali premislekih, se ti razkrijejo v najkrajšem možnem času.
5. Ugotovitve, predložene po razkritju, se upoštevajo samo, če so prejete v obdobju, ki ga za vsak primer določi Komisija, in traja najmanj 14 dni, ob ustreznem upoštevanju nujnosti zadeve.
Člen 18
Pregled
1. Če se ponovno uvedejo običajne dajatve skupne carinske tarife, lahko vsaka zainteresirana stran predloži pisno zahtevo za ponovno uvedbo tarifnih preferencialov in navede dokaze prima facie, da razlogi, ki utemeljujejo ponovno uvedbo običajnih dajatev, niso več veljavni. Proizvajalci Unije lahko predložijo pisno zahtevo za podaljšanje obdobja ponovne uvedbe običajnih dajatev in predložijo dokaze prima facie, da so razlogi, ki utemeljujejo ponovno uvedbo običajnih dajatev, še vedno veljavni.
2. Komisija lahko pregleda, ali je treba ponovno uvesti običajne dajatve skupne carinske tarife, če meni, da je ta pregled upravičen.
3. Določbe tega poglavja se smiselno uporabljajo za pregled zaščitnih ukrepov.
Člen 19
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 28. avgusta 2013