ROZHODNUTÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/529
ze dne 21. ledna 2015,
kterým se mění rozhodnutí ECB/2004/3 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropské centrální banky (ECB/2015/1)
Rada guvernérů Evropské centrální banky,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 12.3 tohoto statutu,
s ohledem na rozhodnutí ECB/2004/2 ze dne 19. února 2004, kterým se přijímá jednací řád Evropské centrální banky (1), a zejména na článek 23 uvedeného rozhodnutí,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle čl. 127 odst. 6 Smlouvy o fungování Evropské unie přijala Rada nařízení (EU) č. 1024/2013 (2), které svěřuje Evropské centrální bance (ECB) zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi, s cílem přispět k bezpečnosti a odolnosti úvěrových institucí a stabilitě finančního systému v rámci Unie a každého členského státu s plným ohledem na jednotu a integritu vnitřního trhu a řádnou péči o tuto jednotu a integritu. Tyto zvláštní úkoly přistupují k úkolu Evropského systému centrálních bank (ESCB), danému čl. 127 odst. 5 Smlouvy, přispívat k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému.
(2)
Rozhodnutí ECB/2004/3 (3) bylo pozměněno rozhodnutím ECB/2011/6 (4) s cílem zajistit ochranu veřejného zájmu, co se týče stability finančního systému v Unii a v členských státech, pokud jde o žádosti o přístup k dokumentům vypracovaným nebo uchovávaných ECB, které se týkají jejích činností, politik nebo rozhodnutí v oblasti finanční stability, včetně dokumentů týkajících se poskytování podpory ze strany ECB Evropské radě pro systémová rizika.
(3)
Při plnění zvláštních úkolů uvedených v prvním bodě odůvodnění bude ECB také vypracovávat a uchovávat dokumenty týkající se obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi. Takové dokumenty budou považovány za dokumenty ECB ve smyslu rozhodnutí ECB/2004/3.
(4)
Je třeba zajistit ochranu veřejného zájmu, pokud jde o politiku Unie či členských států v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi v souvislosti s žádostmi veřejnosti o přístup k dokumentům ECB. Také je třeba zajistit ochranu veřejného zájmu, pokud jde o účel dohledových kontrol.
(5)
V souladu s čl. 23.1 jednacího řádu Evropské centrální banky, přijatého rozhodnutím ECB/2004/2, jsou jednání rozhodovacích orgánů ECB a všech výborů či skupin jimi zřízených, jakož i jednání Rady dohledu, jejího řídícího výboru a všech jejích dočasných dílčích struktur důvěrná, pokud Rada guvernérů nezmocní prezidenta ECB, aby výsledky jejich jednání zveřejnil. Před tím, než učiní takové rozhodnutí ohledně jednání Rady dohledu, jejího řídícího výboru a všech jejích dočasných dílčích struktur, konzultuje prezident předsedu Rady dohledu.
(6)
Příslušné unijní právo, zejména nařízení (EU) Evropského parlamentu a Rady č. 575/2013 (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (6), se vztahuje jak na zveřejňování, tak na důvěrnost informací uchovávaných příslušnými orgány při výkonu obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi.
(7)
Vývoj ekonomik členských států a finančních trhů a jeho dopad na provádění měnové politiky ECB a/nebo na stabilitu finančního systému v Unii nebo v členských státech zvýšil potřebu vzájemné součinnosti mezi ECB a orgány členských států a mezi ECB a Evropskými a mezinárodními institucemi či orgány. Ukázalo se, že je zcela zásadní, aby ECB mohla Evropským orgánům i orgánům členských států předávat relevantní a objektivní informace, a tak co nejefektivněji sloužila veřejnému zájmu při plnění svého mandátu. To by znamenalo, že musí být umožněna také účinná neformální a důvěrná komunikace, která by neměla být narušena možností jejího zveřejnění.
(8)
Konkrétně je ECB povinna postupovat v součinnosti s vnitrostátními orgány a subjekty, orgány, institucemi nebo jinými subjekty Unie, s příslušnými mezinárodními organizacemi, jakož i s příslušnými orgány dohledu a správními orgány třetích zemí ve vztahu k: a) úkolu ESCB podporovat obecné hospodářské politiky Unie podle čl. 127 odst. 1 Smlouvy; b) úkolu ESCB přispívat k řádnému provádění opatření, která přijímají příslušné orgány v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a stability finančního systému podle čl. 127 odst. 5 Smlouvy; a c) úkolům, které jsou ECB svěřeny nařízením Rady (EU) č. 1024/2013. Podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 mají ECB i příslušné vnitrostátní orgány konkrétně povinnost v dobré víře spolupracovat a povinnost vyměňovat si informace. ECB spolupracuje také na mezinárodní úrovni, pokud jde o úkoly ESCB. Pro účinnou spolupráci ECB je nezbytné vytvořit a zachovat prostor ke svobodné a konstruktivní výměně názorů a informací mezi výše zmíněnými orgány, institucemi a jinými subjekty. Na tomto základě by ECB měla být oprávněna chránit dokumenty, které jsou vyměňovány v rámci její spolupráce s národními centrálními bankami, vnitrostátními příslušnými orgány, vnitrostátními pověřenými orgány a jinými příslušnými orgány a subjekty.
(9)
Kromě toho je při plnění úkolu ESCB podporovat plynulé fungování platebních systémů důležité chránit ty dokumenty, jejichž zveřejnění by vedlo k porušení veřejného zájmu, pokud jde o spolehlivost a bezpečnost infrastruktur finančních trhů, platebních schémat a poskytovatelů platebních služeb.
(10)
Rozhodnutí ECB/2004/3 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Změny
Rozhodnutí ECB/2004/3 se mění takto:
1.
V článku 3 se doplňují tyto nové definice:
„c)
‚vnitrostátní příslušný orgán‘ a ‚vnitrostátní pověřený orgán‘ mají význam uvedený v nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (7);
d)
„jinými příslušnými orgány a subjekty“ rozumí příslušné vnitrostátní orgány a subjekty, orgány, instituce nebo jiné subjekty Unie, příslušné mezinárodní organizace, příslušné orgány dohledu a správní orgány třetích zemí.
;
2.
V čl. 4 odst. 1 písm. a) se první odrážka nahrazuje tímto:
-
„důvěrnost zasedání rozhodovacích orgánů ECB, Rady dohledu či jiných orgánů zřízených podle nařízení Rady (EU) č. 1024/3013,“
;
3.
V čl. 4 odst. 1 písm. a) se doplňují tyto nové odrážky:
-
„politiku Unie nebo členských států, která se vztahuje k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými a jinými finančními institucemi,
-
účel dohledových kontrol,
-
spolehlivost a bezpečnost infrastruktur finančních trhů, platebních schémat a poskytovatelů platebních služeb.“
;
4.
Čl. 4 odst. 3 se nahrazuje tímto:
„3. Přístup k dokumentu, který ECB vypracovala nebo obdržela pro účely vnitřního použití v rámci jednání a předběžných konzultací uvnitř ECB nebo pro účely výměny názorů mezi ECB a národními centrálními bankami, vnitrostátními příslušnými orgány či vnitrostátními pověřenými orgány, se odepře i po přijetí rozhodnutí, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.
Přístup k dokumentům odrážejícím výměnu názorů mezi ECB a jinými příslušnými orgány a subjekty se odepře i po přijetí rozhodnutí, pokud by zpřístupnění takového dokumentu vážně ohrozilo účinnost plnění úkolů ECB, neexistuje-li převažující veřejný zájem na zpřístupnění.“
;
5.
V čl. 7 odst. 1 se odkaz na „generálního ředitele pro sekretariát a jazykové služby“ nahrazuje odkazem na „generálního ředitele pro sekretariát“.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 21. ledna 2015.
SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE (EU) 2015/529
z dne 21. januarja 2015
o spremembi Sklepa ECB/2004/3 o dostopu javnosti do dokumentov Evropske centralne banke (ECB/2015/1)
SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE -
ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 12.3 Statuta,
ob upoštevanju Sklepa ECB/2004/2 z dne 19. februarja 2004 o sprejetju Poslovnika Evropske centralne banke (1) ter zlasti člena 23 Sklepa,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Svet je na podlagi člena 127(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejel Uredbo (EU) št. 1024/2013 (2), ki Evropski centralni banki (ECB) podeljuje posebne naloge v zvezi s politiko bonitetnega nadzora kreditnih institucij, da bi prispevala k varnosti in trdnosti kreditnih institucij ter stabilnosti finančnega sistema v Uniji in v vsaki državi članici, ob doslednem upoštevanju in z dolžno skrbnostjo glede enotnosti in celovitosti notranjega trga. Navedene posebne naloge poleg naloge, ki jo ima Evropski sistem centralnih bank (ESCB) v skladu s členom 127(5) Pogodbe, obsegajo prispevek k nemotenemu izvajanju politik, ki jih zasledujejo pristojni organi v zvezi z bonitetnim nadzorom kreditnih institucij in stabilnostjo finančnega sistema.
(2)
Sklep ECB/2004/3 (3) je bil spremenjen s Sklepom ECB/2011/6 (4) in sicer z namenom zagotoviti varstvo javnega interesa v zvezi s stabilnostjo finančnega sistema v Uniji in državah članicah glede zahtev za dostop do dokumentov ECB v zvezi z dejavnostmi ECB in politikami ali sklepi, ki jih je ECB sestavila ali jih hrani in se nanašajo na finančno stabilnost, vključno s tistimi, ki se nanašajo na zagotavljanje podpore ECB Evropskemu odboru za sistemska tveganja.
(3)
Za izvajanje posebnih nalog iz prve uvodne izjave bo ECB tudi sestavila ali hranila dokumente v zvezi z bonitetnim nadzorom kreditnih institucij. Takšni dokumenti bodo opredeljeni kot dokumenti ECB v smislu Sklepa ECB/2004/3.
(4)
Treba je zagotoviti varstvo javnega interesa v zvezi s politiko Unije ali države članice glede bonitetnega nadzora kreditnih institucij v okviru zahtev za dostop javnosti do dokumentov ECB. Varstvo javnega interesa je treba zagotoviti tudi v zvezi z namenom nadzorstvenih pregledov.
(5)
V skladu s členom 23.1 Poslovnika Evropske centralne banke, ki je bil sprejet s Sklepom ECB/2004/2, so razprave organov odločanja ECB oziroma odborov ali skupin, ki jih ti ustanovijo, Nadzornega odbora, njegovega Usmerjevalnega odbora in vseh njegovih začasnih podstruktur zaupne, razen če Svet ECB pooblasti predsednika ECB, da objavi rezultate njihovih posvetovanj. Predsednik se pred sprejetjem katere koli takšne odločitve v zvezi z razpravami Nadzornega odbora, njegovega Usmerjevalnega odbora in vseh njegovih začasnih podstruktur posvetuje s predsednikom Nadzornega odbora.
(6)
Pravo Unije, ki se uporablja, zlasti Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) in Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6), je upoštevno za razkritje in zaupnost informacij, ki jih hranijo pristojni organi pri izvajanju bonitetnega nadzora kreditnih institucij.
(7)
Gospodarski razvoj držav članic in finančnih trgov ter njihov vpliv na izvajanje monetarne politike ECB in/ali stabilnost finančnega sistema v Uniji ali državi članici sta povečala potrebo po medsebojnem sodelovanju med ECB in organi držav članic ter med ECB in mednarodnimi institucijami ali telesi. Izkazalo se je, da je za ECB ključno, da evropskim organom in organom držav članic posreduje ustrezna in jasna sporočila in tako najbolj učinkovito služi javnemu interesu pri izpolnjevanju svojega poslanstva. To lahko pomeni, da mora biti mogoča tudi neformalna in zaupna komunikacija, na kar možnost razkritja ne sme vplivati.
(8)
Podrobneje, ECB mora sodelovati z nacionalnimi organi in telesi, institucijami Unije, telesi, uradi in agencijami, ustreznimi mednarodnimi organizacijami, nadzornimi organi in vladami tretjih držav pri (a) podpori ESCB v zvezi s splošno ekonomsko politiko Unije v skladu s členom 127(1) Pogodbe, (b) prispevku ESCB k nemotenemu izvajanju politike, ki jo v zvezi z bonitetnim nadzorom kreditnih institucij in stabilnostjo finančnega sistema izvajajo pristojni organi, in sicer v skladu s členom 127(5) Pogodbe, in (c) nalogah, ki so na ECB prenesene z Uredbo (EU) št. 1024/2013. Zlasti v skladu s členom 6(2) Uredbe št. 1024/2013 za ECB in pristojne nacionalne organe velja, da morajo med seboj sodelovati v dobri veri in si izmenjevati informacije. Kadar gre za naloge ESCB, ECB sodeluje tudi na mednarodni ravni. Za učinkovito sodelovanje ECB je poglavitno, da zagotovi in ohrani „prostor za razmislek“ za svobodno in ustvarjalno izmenjavo stališč in informacij med zgoraj navedenimi organi, institucijami in drugimi telesi. Na tej podlagi bi morala ECB imeti pravico varovati dokumente, ki jih izmenja v okviru sodelovanja z nacionalnimi centralnimi bankami, pristojnimi nacionalnimi organi, imenovanimi nacionalnimi organi in drugimi ustreznimi organi in telesi.
(9)
Poleg tega je pri izvajanju naloge ESCB glede podpiranja nemotenega delovanja plačilnih sistemov pomembno varovati dokumente, katerih razkritje bi ogrozilo javni interes v zvezi s trdnostjo in varnostjo infrastruktur finančnega trga, plačilnih shem in izvajalcev plačilnih storitev.
(10)
Zato je treba Sklep ECB/2004/3 ustrezno spremeniti -
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Spremembe
Sklep ECB/2004/3 se spremeni:
1.
v členu 3 se dodajo naslednje opredelitve:
„(c)
‚pristojni nacionalni organ‘ in ‚imenovani nacionalni organ‘ imata enak pomen kot v Uredbi Sveta (EU) št. 1024/2013 (7);
(d)
‚drugi ustrezni organi in telesa‘ so ustrezni nacionalni organi, institucije Unije, telesa, uradi in agencije, ustrezne mednarodne organizacije, nadzorni organi in vlade tretjih držav.
;
2.
v členu 4(1)(a) se prva alinea nadomesti z naslednjo:
-
„zaupnost postopkov organov odločanja ECB, Nadzornega odbora in drugih teles, ustanovljenih v skladu z Uredbo (EU) št. 1024/2013“
;
3.
v členu 4(1)(a) se dodajo naslednje alinee:
-
„politika Unije ali države članice v zvezi z bonitetnim nadzorom kreditnih institucij in drugih finančnih institucij,
-
namen nadzorstvenih pregledov,
-
trdnost in varnost infrastruktur finančnega trga, plačilnih shem ali izvajalcev plačilnih storitev“
;
4.
člen 4(3) se nadomesti z naslednjim:
„3. Dostop do dokumenta, ki ga je ECB sestavila ali prejela za notranjo rabo kot del razprav in predhodnih posvetovanj v okviru ECB ter izmenjava mnenj med ECB, nacionalnimi centralnimi bankami, pristojnimi nacionalnimi organi ali imenovanimi nacionalnimi organi se zavrne tudi po tem, ko je bila odločitev sprejeta, razen če prevlada javni interes za razkritje.
Dostop do dokumentov o izmenjavi mnenj med ECB in drugimi ustreznimi organi in telesi se zavrne tudi po tem, ko je bila odločitev sprejeta, če bi razkritje resno oslabilo učinkovitost ECB pri opravljanju njenih nalog, razen če prevlada javni interes za razkritje.“
;
5.
v členu 7(1) se sklicevanje na „generalnega direktorja generalnega direktorata Sekretariat in jezikovne storitve“ nadomesti z „generalni direktor generalnega direktorata Sekretariat“.
Člen 2
Končne določbe
Ta sklep začne veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Frankfurtu na Majni, 21. januarja 2015.