NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 480/2014
ze dne 3. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu a o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (1), a zejména na čl. 22 odst. 7, čl. 37 odst. 13, čl. 38 odst. 4, čl. 40 odst. 4, čl. 41 odst. 3, čl. 42 odst. 1, čl. 42 odst. 6, čl. 61 odst. 3, čl. 68 odst. 1, článek 101, čl. 125 odst. 8, čl. 125 odst. 9, čl. 127 odst. 7, čl. 127 odst. 8 a čl. 144 odst. 6 tohoto nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Část druhá nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví společná ustanovení, která se vztahují na Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF), jež nyní fungují ve společném rámci (dále jen „evropské strukturální a investiční fondy“ či „ESI fondy“). Třetí část uvedeného nařízení dále obsahuje obecná ustanovení, která se vztahují na EFRR, ESF a Fond soudržnosti, ale nevztahují se na EZFRV a ENRF, a čtvrtá část uvedeného nařízení obsahuje obecná ustanovení, která se vztahují na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF, ale nevztahují se na EZFRV. Toto nařízení tedy stanoví ustanovení, která se vztahují na všechny ESI fondy, jakož i ustanovení, která se vztahují jen na EFRR a Fond soudržnosti, nebo na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF.
(2)
Je nutné stanovit podrobná pravidla týkající se kritérií pro určení výše finanční opravy, kterou může Komise uplatnit ve výkonnostním rámci na každou prioritu uvedenou v programech podporovaných z ESI fondů.
(3)
Tyto finanční opravy mohou být uplatněny jen za předpokladu, že je najednou splněno několik podmínek. Výše finanční opravy by měla být určena na základě paušálních sazeb odvozených z koeficientu vypočteného na základě rozsahu fyzického dokončení a úrovně absorpce finančních prostředků. Vnější faktory přispívající k závažnému nesplnění cílů stanovených ve výkonnostním rámci do roku 2023, vyjma faktorů vylučujících finanční opravy, by se měly zvažovat případ od případu a mohly by být důvodem pro nižší sazbu opravy, než jaká by byla uplatněna na základě koeficientu.
(4)
V ustanoveních týkajících se kritérií pro určení výše finančních oprav, které mají být uplatněny ve výkonnostním rámci, by se zvláštní příspěvek z Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí měl posuzovat zvlášť.
(5)
Ustanovení o nákupu pozemků s podporou finančních nástrojů by měla být vyjasněna specifickými pravidly.
(6)
Aby rámec pro kombinování grantů na technickou podporu a finančního nástroje do jedné operace byl soudržný, je třeba, aby takové kombinování bylo dovoleno pouze pro účely technické přípravy budoucí investice ve prospěch konečného příjemce.
(7)
Aby bylo zajištěno, že prováděním finančních nástrojů jsou pověřeny subjekty, které mají náležitou schopnost je provádět v souladu s cíli a prioritami ESI fondů a tím nejefektivnějším způsobem, měla by být stanovena kritéria výběru těchto subjektů a také jejich úloha, závazky a odpovědnost.
(8)
Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení finančních nástrojů poskytujících záruky, příspěvky z programů by měly být podloženy obezřetným předběžným posouzením rizik s přihlédnutím k odpovídajícímu multiplikačnímu poměru.
(9)
Aby bylo zajištěno, že finanční nástroje jsou prováděny v souladu s platným právem, měla by být přijata zvláštní ustanovení pro jejich řízení a kontrolu, včetně auditu.
(10)
Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení příspěvků z programu na finanční nástroje, mělo by se jakékoli odejmutí takových příspěvků náležitě promítnout do příslušných žádostí o platby.
(11)
Pro zajištění neměnného způsobu výpočtu způsobilých kapitalizovaných subvencí úrokových sazeb a subvencí poplatků za záruky by měla být stanovena specifická pravidla jejich výpočtu.
(12)
Ve snaze o rychlé a efektivní poskytnutí finančních prostředků reálné ekonomice a o řádné finanční řízení při zajištění přiměřeného odměňování subjektů provádějících finanční nástroje by měla být stanovena kritéria pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti a příslušné prahové hodnoty a pravidla pro úhradu kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů.
(13)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se při výpočtu příspěvku z veřejných zdrojů měly zohlednit příjmy z operací.
(14)
Je nezbytné stanovit metodu výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operace s přihlédnutím k referenčním obdobím pro sektor dané operace, k ziskovosti běžně očekávané u druhu dané investice, k uplatnění zásady „znečišťovatel platí“ a případně ke kapitálu v souvislosti s relativní prosperitou daného členského státu nebo regionu.
(15)
Pro sektory by měla být stanovena referenční období, která vycházejí ze zaznamenaných a uchovaných historických údajů o projektech vytvářejících příjmy v programovém období 2007-2013.
(16)
Je nezbytné definovat náklady a příjmy, které se zohledňují při výpočtu diskontovaných čistých příjmů, jakož i podmínky pro stanovení zbytkové hodnoty a finanční diskontní sazby.
(17)
Diskontní sazba ve výši 4 %, navržená jako orientační referenční hodnota, by měla vycházet ze současné dlouhodobé míry návratnosti u mezinárodního portfolia investic vypočtené jako průměrný výnos z aktiv ve výši 3 % upravený směrem nahoru o 1 %, což odpovídá procentnímu poklesu průměrného výnosu z dlouhodobých státních dluhopisů v zemích Unie od doby, kdy byla stanovena finanční diskontní sazba pro programové období 2007-2013.
(18)
Zásada „znečišťovatel platí“ vyžaduje, aby environmentální náklady v důsledku znečištění i prevence hradili ti, kdo znečištění způsobují, a aby systémy zpoplatnění odrážely úplné náklady, včetně kapitálových nákladů, nákladů na environmentální služby, environmentálních nákladů v důsledku znečištění a nákladů na realizovaná preventivní opatření a nákladů souvisejících s nedostatkem použitých zdrojů.
(19)
Za účelem snížení administrativní zátěže by příjemcům mělo být pro výpočet nepřímých nákladů dovoleno použít stávající metody a odpovídající sazby stanovené v rámci jiných politik Unie, jsou-li tyto operace a příjemci podobné povahy.
(20)
Aby bylo zajištěno, že operace financované z ESI fondů, u kterých lze u nepřímých nákladů uplatnit paušální sazbu stanovenou v rámci jiných politik Unie, jsou podobné operacím financovaným v rámci těchto jiných politik Unie, je nezbytné definovat kategorie zásahu a investiční priority nebo opatření, pod něž tyto operace spadají.
(21)
Měla by být vytvořena metodika přezkumu kvality velkých projektů. Přezkum kvality provedený nezávislými odborníky je nezbytnou podmínkou pro to, aby členský stát mohl Komisi předložit velký projekt prostřednictvím oznamovacího postupu stanoveného v nařízení (EU) č. 1303/2013.
(22)
Rozhodne-li se členský stát použít oznamovací postup, měl by se rozhodnout, zda má být daný velký projekt posouzen nezávislými odborníky za technické pomoci Komise, nebo po dohodě s Komisí jinými nezávislými odborníky.
(23)
Mezi hlavní faktory určující, zda bude výsledek přezkumu kvalitní a spolehlivý, patří kapacita, způsobilost a nestrannost nezávislých odborníků provádějících přezkum kvality velkých projektů. Pro zajištění spolehlivosti a vysoké úrovně práce odborníků na přezkumu kvality by tudíž měly být stanoveny jisté požadavky na nezávislé odborníky. Tato kritéria by měli splňovat všichni nezávislí odborníci bez ohledu na to, zda je jejich činnost podpořena technickou pomocí z podnětu Komise nebo členským státem. Povinností členského státu by mělo být ověřit, zda nezávislí odborníci tyto požadavky splňují, a to ještě předtím, než Komisi požádá o souhlas s výběrem nezávislých odborníků.
(24)
Jelikož Komisi mohou být prostřednictvím oznamovacího postupu předloženy pouze velké projekty, které byly nezávislými odborníky ohodnoceny pozitivně, je nezbytné stanovit pro tento účel jasná kritéria. Je také nutné stanovit fáze tohoto přezkumu a parametry pro posouzení kvality, jež mají být při přezkumu použity, aby bylo zajištěno, že přezkum kvality každého velkého projektu je založen na stejném metodickém přístupu a že přezkum kvality je prováděn způsobem, jenž přispěje ke zlepšení kvality velkých projektů, které jsou předmětem tohoto přezkumu.
(25)
Nařízení (EU) č. 1303/2013 požaduje, aby řídicí orgán zřídil systém pro zaznamenávání a uchovávání počítačových údajů o každé operaci, které jsou nezbytné pro monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, případně včetně údajů o jednotlivých účastnících operací. Je proto nezbytné stanovit seznam údajů, které mají být v uvedeném systému zaznamenávány a uchovávány.
(26)
Některé údaje jsou relevantní pouze pro určité druhy operací nebo pro některé z ESI fondů; použitelnost požadavků na údaje je proto třeba upřesnit. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 1304/2013 (2) stanoví konkrétní požadavky na zaznamenávání a uchovávání údajů o jednotlivých účastnících operací podporovaných z ESF, ke kterým je třeba přihlédnout.
(27)
Seznam údajů by měl zohlednit požadavky na podávání zpráv stanovené v nařízení (EU) č. 1303/2013 a nařízeních o jednotlivých fondech, aby bylo zajištěno, že pro každou operaci existují údaje nezbytné pro finanční řízení a monitorování, včetně údajů nutných k vypracování žádostí o platby, účetních závěrek a zpráv o provádění operace, a to v podobě, ve které je lze snadno shromažďovat a upravovat. Tento seznam by měl zohlednit fakt, že některé základní údaje o operacích v počítačové podobě jsou nezbytné pro účinné finanční řízení operací a splnění požadavku na zveřejňování základních informací o operacích. Pro účinné plánování a provádění ověřování a auditů jsou nutné některé další údaje.
(28)
Seznam údajů, které mají být zaznamenávány a uchovávány, by neměl předjímat technické vlastnosti ani strukturu počítačových systémů vytvořených řídicími orgány, ani předurčovat formát zaznamenaných a uchovávaných údajů, nejsou-li v tomto nařízení výslovně uvedeny. Seznam by rovněž neměl předjímat způsob, jakým se údaje do systému zadávají nebo se v něm generují; v některých případech mohou údaje obsažené v seznamu vyžadovat zadání vícero hodnot. Je však nezbytné stanovit některá pravidla ohledně povahy těchto údajů, aby bylo zajištěno, že řídicí orgán je schopen splnit své povinnosti, pokud jde o monitorování, hodnocení, finanční řízení, ověřování a audit, včetně případů, kdy to vyžaduje zpracování údajů o jednotlivých účastnících.
(29)
Aby mohla být prováděna kontrola a audit výdajů v rámci operačních programů, je nutné stanovit kritéria, kterými by se měla řídit auditní stopa, aby byla považována za adekvátní.
(30)
V souvislosti s auditní činností podle nařízení (EU) č. 1303/2013 je nezbytné stanovit, že Komise i členské státy by měly zabránit jakémukoli neoprávněnému zveřejnění osobních údajů či přístupu k nim, a specifikovat účely, pro které Komise a členské státy mohou tyto údaje zpracovávat.
(31)
Za audit operací odpovídá auditní orgán. Aby byly rozsah a účinnost auditů adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(32)
Je nezbytné podrobně stanovit základ pro výběr vzorku operací, u nichž má být proveden audit, kterým by se měl auditní orgán řídit při vypracování či schvalování metody výběru vzorků, a dále stanovit jednotku pro výběr vzorku, určitá technická kritéria, která mají být použita při výběru vzorku, a případně faktory, které mají být zohledněny při výběru doplňkových vzorků.
(33)
Auditní orgán by měl vypracovat výrok auditora zahrnující účetní závěrky podle nařízení (EU) č. 1303/2013. Aby byly rozsah a obsah auditů účetních závěrek adekvátní a aby byly tyto audity prováděny na stejné úrovni ve všech členských státech, je nezbytné stanovit podmínky, které by tyto audity měly splňovat.
(34)
Aby byla zajištěna právní jistota a rovné zacházení se všemi členskými státy při uplatňování finančních oprav v souladu se zásadou proporcionality, je nezbytné stanovit kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, definovat základní druhy nedostatků a kritéria, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a stanovit kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav.
(35)
S cílem umožnit co nejrychlejší uplatňování opatření stanovených v tomto nařízení by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví následující ustanovení, kterými se doplňuje nařízení (EU) č. 1303/2013:
a)
ustanovení, kterými se doplňuje část druhá uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR, ESF, Fond soudržnosti, EZFRV a ENRF (dále jen „ESI fondy“), pokud jde o:
i)
kritéria pro stanovení výše finanční opravy, jež má být uplatněna ve výkonnostním rámci,
ii)
pravidla týkající se finančních nástrojů, pokud jde o:
-
další zvláštní pravidla ohledně nákupu pozemků a spojení technické podpory s finančními nástroji,
-
další zvláštní pravidla týkající se úlohy, závazků a odpovědnosti subjektů provádějících finanční nástroje, souvisejících kritérií výběru a produktů, jež lze prostřednictvím finančních nástrojů poskytovat,
-
pravidla týkající se řízení a kontroly některých finančních nástrojů, včetně kontrol, které mají být prováděny řídicími a auditními orgány, opatření pro uchovávání podkladů, prvků, které mají být doloženy podklady, a řídicích, kontrolních a auditních mechanismů,
-
pravidla pro odejmutí plateb do finančních nástrojů a následné úpravy žádostí o platby,
-
zvláštní pravidla týkající se zavedení systému kapitalizace ročních splátek pro subvence úrokových sazeb a subvence poplatků za záruky,
-
zvláštní pravidla ohledně kritérií pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti a příslušných prahových hodnot a pravidla pro úhradu kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů,
iii)
metodu výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operací, které po dokončení vytvářejí čistý příjem,
iv)
paušální sazbu u nepřímých nákladů a související metody uplatňované v jiných politikách Unie;
b)
ustanovení, kterými se doplňuje část třetí uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR a Fond soudržnosti, pokud jde o metodiku přezkumu kvality velkých projektů;
c)
ustanovení, kterými se doplňuje část čtvrtá uvedeného nařízení, která se vztahuje na EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF, pokud jde o:
i)
pravidla upřesňující informace týkající se údajů, jež je třeba v rámci monitorovacího systému zavedeného řídicím orgánem zaznamenat a uchovat v elektronické podobě,
ii)
podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být uchovány, a o podklady, které mají být uchovávány na úrovni certifikačního orgánu, řídicího orgánu, zprostředkujících subjektů a příjemců podpory,
iii)
rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodiku výběru vzorku operací,
iv)
podrobná pravidla pro používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise,
v)
podrobná pravidla týkající se kritérií pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, včetně základních typů těchto nedostatků, kritérií, která slouží k určení výše finančních oprav, jež mají být uplatněny, a kritérií pro uplatnění paušální sazby nebo extrapolovaných finančních oprav.
KAPITOLA II
USTANOVENÍ, KTERÝMI SE DOPLŇUJE ČÁST DRUHÁ NAŘÍZENÍ (EU) Č. 1303/2013, KTERÁ SE VZTAHUJE NA ESI FONDY
ODDÍL I
KRitéria pro stanovení výše finanční opravy, jež má být uplatněna ve výkonnostním rámci
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Článek 2
Stanovení výše finanční opravy
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Výše finanční opravy, již má Komise uplatnit v souladu s čl. 22 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, je paušální sazba stanovená na základě poměru mezi průměrem hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění podle výkonnostního rámce a konečnou mírou plnění finančního ukazatele podle uvedeného výkonnostního rámce (dále jen „koeficient plnění/absorpce“).
2. Koeficient plnění/absorpce se vypočte následujícím způsobem:
a)
konečná hodnota dosažená u každého ukazatele výstupů a klíčového kroku provádění zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí příslušnými cílovými hodnotami, výsledkem čehož je konečná míra plnění vyjádřená jako procento cílové hodnoty;
b)
stanoví se průměr hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění zvolených pro výkonnostní rámec v rámci dané priority. Je-li vypočtená konečná míra plnění vyšší než 100 %, použije se pro tento účel hodnota 100 %;
c)
konečná hodnota dosažená u finančního ukazatele zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí příslušnou cílovou hodnotou, výsledkem čehož je konečná míra plnění vyjádřená jako procento cílové hodnoty. Je-li vypočtená konečná míra plnění vyšší než 100 %, použije se pro tento účel hodnota 100 %;
d)
průměr hodnot konečné míry plnění u všech ukazatelů výstupů a klíčových kroků provádění zvolených pro výkonnostní rámec v rámci dané priority se vydělí konečnou mírou plnění finančního ukazatele zvoleného pro výkonnostní rámec v rámci dané priority.
3. Týká-li se priorita více než jednoho ESI fondu nebo kategorie regionů, vypočte se koeficient plnění/absorpce zvlášť pro každý ESI fond nebo kategorii regionů.
Článek 3
Výše finanční opravy
(Čl. 22 odst. 7 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Výše finanční opravy je stanovena následovně:
a)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 65 %, ale vyššího než 60 % se uplatní paušální sazba ve výši 5 %;
b)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 60 %, ale vyššího než 50 % se uplatní paušální sazba ve výši 10 %;
c)
u koeficientu plnění/absorpce nižšího než 50 % se uplatní paušální sazba ve výši 25 %.
2. Paušální sazba se uplatní na příspěvky z ESI fondů určené na základě výdajů vykázaných členským státem v rámci priority, která splňuje podmínky uvedené v čl. 22 odst. 7 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, a to po uplatnění jakýchkoli jiných finančních oprav.
U priorit týkajících se více než jednoho ESI fondu či kategorie regionů se paušální sazba uplatní na každý jednotlivý ESI fond nebo kategorii regionů.
3. Vnější faktory, které se podílely na závažném nesplnění cílů, jež nejsou uvedeny v čl. 22 odst. 7 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, se posuzují případ od případu. Paušální opravu podle odstavce 1 lze snížit až o 50 % při zvážení rozsahu vlivu těchto faktorů na závažné nesplnění cílů.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 1 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
ODDÍL II
Finanční nástroje
Článek 4
Zvláštní pravidla ohledně nákupu pozemků
(Čl. 37 odst. 13 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Finanční nástroje financované z EFRR, Fondu soudržnosti a EZFRV mohou podporovat investice, které zahrnují nákup nezastavěných i zastavěných pozemků za částku nepřevyšující 10 % příspěvku z programu vyplaceného konečnému příjemci. V případě záruk se toto procento použije na částku příslušné půjčky nebo jiných rizikových nástrojů.
2. Pokud je konečným příjemcům poskytována podpora z finančních nástrojů na investice do infrastruktury s cílem podpořit rozvoj nebo obnovu měst, hraniční hodnota uvedená v odstavci 1 činí 20 %.
3. Ve výjimečných a řádně odůvodněných případech operací týkajících se ochrany životního prostředí se řídicí orgán může od hraničních hodnot uvedených v odstavcích 1 a 2 odchýlit.
Článek 5
Spojení technické podpory s finančními nástroji
(Čl. 37 odst. 13 nařízení (EU) č. 1303/2013)
Granty na technickou podporu lze kombinovat s finančními nástroji do jediné operace podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 pouze za účelem technické přípravy budoucí investice ve prospěch konečného příjemce, který má být takovou operací podpořen.
Článek 6
Zvláštní pravidla týkající se úlohy, závazků a odpovědnosti subjektů provádějících finanční nástroje
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Subjekty provádějící finanční nástroje vykonávají své povinnosti v souladu s platným právem a jednají s takovou mírou odborné péče, efektivity, transparentnosti a pečlivosti, jaká se očekává od profesionálního subjektu se zkušenostmi v provádění finančních nástrojů. Tyto subjekty zajistí, aby:
a)
koneční příjemci získávající podporu z finančních nástrojů byli vybíráni s řádným přihlédnutím k povaze finančního nástroje a potenciální ekonomické životnosti investičních projektů, které mají být financovány. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů;
b)
koneční příjemci byli informováni o tom, že financování je poskytováno z programů spolufinancovaných ESI fondy, a to v souladu s požadavky stanovenými v článku 115 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro EFRR, ESF a Fond soudržnosti, v čl. 66 odst. 1 písm. c) bodu i) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (3) pro EZFRV a v souladu s budoucím právním aktem Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory v rámci námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020 („nařízení o ENRF“) pro ENRF;
c)
podpora z finančních nástrojů byla poskytována způsobem, který je přiměřený a který co nejméně narušuje hospodářskou soutěž;
d)
preferenční odměňování soukromých investorů nebo veřejných investorů působících podle zásady tržního hospodářství, jak je uvedeno v čl. 37 odst. 2 písm. c) a čl. 44 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013, bylo přiměřené rizikům, která tito investoři přijímají, a omezené na minimum nutné k přilákání takových investorů, což je zajištěno podmínkami a procesními zárukami.
2. Jelikož přímá finanční odpovědnost řídicího orgánu vůči subjektům provádějícím finanční nástroje nebo konečným příjemcům, jakož i jeho odpovědnost, pokud jde o jiný dluh či závazek finančního nástroje, nesmí překročit částku přidělenou řídicím orgánem na finanční nástroj podle příslušných dohod o financování, subjekty provádějící finanční nástroje zajistí, aby vůči řídicímu orgánu nebyly uplatňovány žádné nároky nad částku jím přidělenou na finanční nástroj.
3. Subjekty provádějící finanční nástroje jsou odpovědné za úhradu příspěvků z programu vykazujících nesrovnalosti spolu s úrokem a dalšími výnosy z těchto příspěvků.
Subjekty provádějící finanční nástroje však za úhradu částek uvedených v prvním pododstavci nejsou odpovědné, doloží-li v případě jednotlivé nesrovnalosti splnění těchto kumulativních podmínek:
a)
k nesrovnalosti došlo na úrovni konečných příjemců, nebo v případě fondu fondů na úrovni finančních zprostředkovatelů nebo konečných příjemců;
b)
subjekty provádějící finanční nástroje vyhověly ustanovením odstavce 1 tohoto článku, pokud jde o příspěvky z programu vykazující nesrovnalost;
c)
částky vykazující nesrovnalost nebylo možné získat zpět navzdory tomu, že subjekty provádějící finanční nástroje s náležitou péčí podnikly veškerá použitelná smluvní a právní opatření.
Článek 7
Kritéria pro výběr subjektů provádějících finanční nástroje
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Při výběru subjektu, který má provádět finanční nástroj, v souladu s čl. 38 odst. 4 písm. a) a čl. 38 odst. 4 písm. b) body ii) a iii) nařízení (EU) č. 1303/2013, se řídicí orgán ujistí, že tento subjekt splňuje následující minimální podmínky:
a)
je podle unijního a vnitrostátního práva oprávněn vykonávat příslušné prováděcí úkoly;
b)
má přiměřenou ekonomickou a finanční životaschopnost;
c)
má přiměřenou schopnost provádět finanční nástroj, včetně organizační struktury a rámce správy a řízení, která pro řídicí orgán představuje nezbytnou jistotu;
d)
disponuje systémem účinné a efektivní vnitřní kontroly;
e)
používá účetní systém, který včas poskytuje přesné, úplné a spolehlivé informace;
f)
souhlasí s tím, aby byl auditován auditními orgány členského státu, Komisí a Evropským účetním dvorem.
2. Při výběru subjektu podle odstavce 1 řídicí orgán náležitě zohlední povahu finančního nástroje, který má být prováděn, předchozí zkušenosti subjektu s prováděním podobných finančních nástrojů, odbornost a zkušenosti navrhovaných členů týmu a provozní a finanční způsobilost subjektu. Výběr musí být transparentní, podložený objektivními důvody a nesmí vést ke střetu zájmů. Použijí se alespoň následující kritéria výběru:
a)
podloženost a věrohodnost metodiky určování a hodnocení finančních zprostředkovatelů a konečných příjemců;
b)
výše nákladů a poplatků spojených s řízením souvisejících s prováděním finančního nástroje a navrhovaná metodika jejich výpočtu;
c)
podmínky uplatňované v souvislosti s podporou poskytovanou konečným příjemcům, včetně cen;
d)
schopnost obstarat prostředky na investice do konečných příjemců doplňující příspěvky z programu;
e)
schopnost doložit další činnost kromě stávající činnosti;
f)
v případech, kdy subjekt provádějící finanční nástroj přidělí do finančního nástroje vlastní finanční prostředky nebo se podílí na riziku, opatření navrhovaná ke sladění zájmů a zmírnění případných střetů zájmů.
3. Pokud subjekt, který provádí fond fondů, včetně EIB, svěří prováděcí úkoly dále finančnímu zprostředkovateli, musí zajistit, aby tento finanční zprostředkovatel splňoval požadavky a kritéria uvedené v odstavcích 1 a 2.
Článek 8
Zvláštní pravidla týkající se záruk poskytovaných prostřednictvím finančních nástrojů
(Čl. 38 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pokud finanční nástroje poskytují záruky, musí být splněny následující požadavky:
a)
mezi částkou příspěvku z programu vyčleněnou na pokrytí očekávaných i neočekávaných ztrát z nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik, které mají být kryté zárukami, a hodnotou odpovídajících vyplacených nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik musí existovat přiměřený multiplikační poměr;
b)
multiplikační poměr se stanoví pomocí obezřetného předběžného hodnocení rizik konkrétního záručního produktu, který má být poskytnut, s přihlédnutím ke konkrétním tržním podmínkám, investiční strategii dotyčného finančního nástroje a zásadám hospodárnosti a efektivnosti. Toto předběžné posouzení rizik je možné revidovat, je-li to odůvodněno pozdějšími tržními podmínkami;
c)
příspěvek z programu vyčleněný na proplacení záruk musí vycházet z tohoto předběžného hodnocení rizik;
d)
nevyplatil-li finanční zprostředkovatel nebo subjekt, jenž má prospěch ze záruk, plánovanou částku nových půjček nebo jiných nástrojů pro sdílení rizik konečným příjemcům, způsobilé výdaje se úměrně sníží.
Článek 9
Řízení a kontrola finančních nástrojů zřízených na celostátní, regionální, nadnárodní či přeshraniční úrovni
(Čl. 40 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. U operací s podporou z programů pro finanční nástroje zřízené na celostátní, regionální, nadnárodní či přeshraniční úrovni podle čl. 38 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 řídicí orgán zajistí, aby:
a)
operace byla v souladu s platným právem, příslušným programem a příslušnou dohodou o financování, a to jak v průběhu hodnocení a výběru operace, tak v průběhu zřizování a provádění finančního nástroje;
b)
dohody o financování obsahovaly ustanovení o auditních požadavcích a auditní stopě podle bodu 1 písm. e) přílohy IV nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
řídicí kontroly byly po celou dobu programového období a během zřizování a provádění finančních nástrojů prováděny v souladu s čl. 125 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 pro EFRR, ESF, Fond soudržnosti a ENRF a v souladu s čl. 58 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1305/2013 pro EZFRV;
d)
podklady k výdajům vykázaným jako způsobilé:
i)
byly pro danou operaci uchovávány řídicím orgánem, finančním zprostředkovatelem, nebo subjektem provádějícím fond fondů, je-li daný finanční nástroj prováděn prostřednictvím fondu fondů, aby byly poskytnuty důkazy o tom, že finanční prostředky byly použity k zamýšleným účelům, že byl dodržen soulad s platným právem a že byla splněna kritéria a podmínky pro financování v rámci příslušných programů,
ii)
byly k dispozici za účelem ověření legality a správnosti výdajů vykázaných Komisi;
e)
mezi podklady pro ověřování souladu s právem Unie a členských států a s podmínkami financování byly alespoň:
i)
dokumenty o zřízení finančního nástroje,
ii)
dokumenty uvádějící výši příspěvku na finanční nástroj z každého programu a v rámci každé prioritní osy, výdaje způsobilé v rámci programů a úrok a další výnosy vytvářené podporou z ESI fondů a opakované použití prostředků připadajících na podporu z ESI fondů v souladu s články 43 a 44 nařízení (EU) č. 1303/2013,
iii)
dokumenty o fungování finančního nástroje, včetně dokumentů týkajících se monitorování, podávání zpráv a ověřování,
iv)
dokumenty dokládající soulad s články 43, 44 a 45 nařízení (EU) č. 1303/2013,
v)
dokumenty týkající se ukončení příspěvků z programů a ukončení finančního nástroje,
vi)
dokumenty o nákladech a poplatcích spojených s řízením,
vii)
formuláře žádostí nebo rovnocenné doklady předložené konečnými příjemci spolu s podklady, včetně podnikatelských plánů a případně předchozích ročních účetních závěrek,
viii)
kontrolní seznamy a zprávy od subjektů provádějících finanční nástroj, jsou-li k dispozici,
ix)
prohlášení učiněná v souvislosti s podporou de minimis, je-li to na místě,
x)
dohody podepsané v souvislosti s podporou poskytnutou prostřednictvím finančního nástroje, zahrnující kapitál, půjčky, záruky nebo jiné formy investic poskytnutých konečným příjemcům,
xi)
důkazy o tom, že podpora poskytnutá prostřednictvím finančního nástroje byla použita k zamýšlenému účelu,
xii)
záznamy o finančních tocích mezi řídicím orgánem a finančním nástrojem a v rámci finančního nástroje na všech úrovních až ke konečným příjemcům a v případě záruk důkaz, že příslušné půjčky byly vyplaceny,
xiii)
oddělené záznamy nebo účetní kódy pro příspěvek z programu vyplacený nebo záruku vyčleněnou finančním nástrojem ve prospěch konečného příjemce.
2. U operací s podporou z programů pro finanční nástroje v rámci EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a ENRF auditní orgány zajistí, aby finanční nástroje byly auditovány po celou dobu programového období až do uzavření, a to v rámci jak auditů systémů, tak auditů operací v souladu s čl. 127 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
U operací s podporou z programů pro finanční nástroje v rámci EZFRV auditní orgány zajistí, aby finanční nástroje byly auditovány po celou dobu programového období až do uzavření, a to v rámci jak auditů systémů, tak auditů operací v souladu s článkem 59 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (4).
3. Provádí-li finanční nástroje EIB podle čl. 38 odst. 4 písm. b) bodu i) nařízení (EU) č. 1303/2013, pak:
a)
řídicí orgán pověří společnost, která působí v podmínkách společného rámce stanoveného Komisí, aby prováděla ověřování operací na místě ve smyslu čl. 125 odst. 5 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013;
b)
auditní orgán pověří společnost, která působí v podmínkách společného rámce stanoveného Komisí, aby prováděla audity operací.
Auditní orgán vychází ve výroku auditora z informací poskytnutých pověřenou společností.
4. Neexistuje-li společný rámec stanovený Komisí, na nějž se odkazuje v odstavci 3, řídicí orgán předloží Komisi ke schválení návrh metodiky ověřování na místě a auditní orgán předloží Komisi ke schválení návrh metodiky auditů.
Článek 10
Pravidla pro odejmutí plateb do finančních nástrojů a následné úpravy žádostí o platby
(Čl. 41 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013)
Členské státy a řídicí orgány mohou odejmout příspěvky z programů na finanční nástroje uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 a na finanční nástroje uvedené v čl. 38 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení prováděné v souladu s čl. 38 odst. 4 písm. a) a b) uvedeného nařízení, pouze pokud tyto příspěvky nebyly již zahrnuty v žádosti o platbu podle článku 41 uvedeného nařízení. Pokud však jde o finanční nástroje podporované z EFRR, ESF, Fondu soudržnosti a ENRF, mohou být příspěvky rovněž odejmuty, je-li příští žádost o platbu změněna tak, aby příslušné výdaje byly odejmuty nebo nahrazeny.
Článek 11
Systém kapitalizace ročních splátek pro subvence úrokových sazeb a subvence poplatků za záruky
(Čl. 42 odst. 1 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Kapitalizované subvence úrokových sazeb i subvence poplatků za záruky podle čl. 42 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013 se vypočtou na konci období způsobilosti jako součet diskontovaných platebních závazků pro účely a období stanovené v uvedeném článku a v souladu s příslušnými dohodami o financování.
2. Zdroje, jež zůstaly na účelově vázaném účtu po skončení období uvedeného v čl. 42 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, nebo v důsledku neočekávaného ukončení finančního nástroje před koncem tohoto období, se použijí v souladu s článkem 45 uvedeného nařízení.
Článek 12
Kritéria pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením na základě výkonnosti
(Čl. 42 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Řídicí orgán vypočte náklady a poplatky spojené s řízením, které lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, na základě následujících výkonnostních kritérií podle čl. 42 odst. 5 uvedeného nařízení:
a)
výplata příspěvků poskytnutých z programu ESI fondů;
b)
prostředky získané zpět z investic nebo z uvolněných prostředků vyčleněných na smlouvy o zárukách;
c)
kvalita opatření doprovázejících investici před investičním rozhodnutím maximalizovat její dopad a po něm a
d)
přínos finančního nástroje k cílům a výstupům programu.
2. Řídicí orgán informuje monitorovací výbor zřízený podle článku 47 nařízení (EU) č. 1303/2013 o opatřeních ohledně výkonnostně založeného výpočtu vynaložených nákladů nebo poplatků spojených s řízením a správou finančního nástroje. Monitorovací výbor dostává každoročně zprávy o nákladech a poplatcích spojených s řízením skutečně zaplacených v předchozím kalendářním roce.
Článek 13
Prahové hodnoty pro výpočet nákladů a poplatků spojených s řízením
(Čl. 42 odst. 5 a 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. V případě subjektu, který provádí fond fondů, nesmí náklady a poplatky spojené s řízením, jež lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, překročit:
a)
3 % v prvních 12 měsících od podpisu dohody o financování, 1 % v dalších 12 měsících a poté 0,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených do fondu fondů, vypočtených poměrným dílem ode dne uskutečnění platby do fondu fondů až do konce způsobilého období, do zpětné úhrady řídicímu orgánu nebo do dne ukončení, podle toho, co nastane dříve, a
b)
0,5 % za rok z příspěvků z programu vyplacených z fondu fondů finančním zprostředkovatelům a vypočtených poměrným dílem od okamžiku uskutečnění platby z fondu fondů až do zpětné úhrady do fondu fondů, konce období způsobilosti nebo do dne ukončení podle toho, co nastane dříve.
2. V případě subjektů provádějících finanční nástroje poskytující kapitál, půjčky, záruky a mikroúvěry, včetně jejich kombinací s granty, subvencemi úrokových sazeb nebo subvencemi poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, nesmí náklady a poplatky spojené s řízením, jež lze vykázat jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 1 písm. d) uvedeného nařízení, překročit:
a)
základní odměnu, která se vypočte takto:
i)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 2,5 % za rok v prvních 24 měsících od podpisu dohody o financování a poté 1 % za rok z příspěvků z programu vyčleněných podle příslušné dohody o financování, vypočtených poměrným dílem ode dne podpisu příslušné dohody o financování až do konce období způsobilosti, do zpětné úhrady příspěvků řídicímu orgánu nebo do fondu fondů, nebo do data ukončení podle toho, co nastane dříve,
ii)
u finančního nástroje ve všech ostatních případech 0,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených do finančního nástroje, vypočtených poměrným dílem od data uskutečnění platby do finančního nástroje až do konce doby způsobilosti, zpětné úhrady řídicímu orgánu či do fondu fondů, nebo do data ukončení finančního nástroje podle toho, co nastane dříve, a
b)
výkonnostní odměnu, která se vypočte takto:
i)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 2,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě kapitálu a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě odpisů, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
ii)
u finančního nástroje poskytujícího půjčky 1 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě půjček a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
iii)
u finančního nástroje poskytujícího záruky 1,5 % za rok z příspěvků z programu vyčleněných na dosud nesplacené smlouvy o zárukách ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 a z opětovně využitých zdrojů připadajících na příspěvky z programu, vypočtených poměrným dílem ode dne vyčlenění až do splatnosti smlouvy o záruce, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
iv)
u finančního nástroje poskytujícího mikroúvěr 1,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 konečným příjemcům ve formě mikroúvěru a z reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem ode dne platby konečnému příjemci až do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do konce období způsobilosti podle toho, co nastane dříve,
v)
u finančního nástroje poskytujícího granty, subvence úrokových sazeb nebo subvence poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 0,5 % z částky grantu uhrazené ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení ve prospěch konečných příjemců.
Ustanovení tohoto odstavce se použijí na subjekt provádějící finanční nástroj poskytující záruky bez ohledu na to, zda stejný subjekt provádí fond fondů, s výhradou ustanovení odstavce 4.
3. Souhrnná částka nákladů a poplatků spojených s řízením v průběhu období způsobilosti stanoveného v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 nesmí přesáhnout:
a)
u fondu fondů 7 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do fondu fondů;
b)
u finančního nástroje poskytujícího kapitál 20 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
c)
u finančního nástroje poskytujícího půjčky 8 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
d)
u finančního nástroje poskytujícího záruky 10 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
e)
u finančního nástroje poskytujícího mikroúvěr 10 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje;
f)
u finančního nástroje poskytujícího granty, subvence úrokových sazeb nebo subvence poplatků za záruky podle čl. 37 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013 6 % celkové výše příspěvků z programu vyplacených do finančního nástroje.
4. Pokud stejný subjekt provádí fond fondů a finanční nástroj, částky způsobilých nákladů a poplatků spojených s řízením uvedené v odstavcích 1 a 2 ani hraniční hodnoty uvedené v odstavci 3 nelze kumulovat v případě stejných příspěvků z programu nebo stejných reinvestovaných zdrojů připadajících na příspěvky z programu.
5. Pokud většinu kapitálu investovaného do finančních zprostředkovatelů poskytujících kapitál poskytují soukromí investoři nebo veřejní investoři působící podle zásady tržního hospodářství a příspěvek z programu je poskytnut za podmínek platných pro soukromé investory, náklady a poplatky spojené s řízením musí odpovídat tržním podmínkám a nesmí být vyšší než náklady a poplatky spojené s řízením hrazené soukromými investory.
6. Prahové hodnoty stanovené v odstavcích 1, 2 a 3 lze překročit, účtuje-li je subjekt provádějící finanční nástroj nebo případně fond fondů, který byl vybrán v souladu s platnými pravidly ve výběrovém řízení, během kterého se prokázala potřeba vyšších nákladů a poplatků spojených s řízením.
Článek 14
Úhrada kapitalizovaných nákladů a poplatků spojených s řízením v případě akciových nástrojů a mikroúvěrů
(Čl. 42 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být uhrazeny jako způsobilé výdaje podle čl. 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, se vypočtou na konci období způsobilosti jako součet diskontovaných nákladů a poplatků spojených s řízením, jež mají být zaplaceny po období způsobilosti za období uvedené v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení a v souladu s příslušnými dohodami o financování.
2. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být zaplaceny po období způsobilosti za finanční nástroj poskytující mikroúvěr, nesmí překročit 1 % za rok z příspěvků z programu uhrazených konečným příjemcům ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 ve formě půjček, které teprve mají být do finančního nástroje vráceny, vypočtených poměrným dílem od konce období způsobilosti do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do období uvedeného v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení podle toho, co nastane dříve.
3. Kapitalizované náklady a poplatky spojené s řízením, které mají být zaplaceny po období způsobilosti za finanční nástroj poskytující kapitál, nesmí překročit 1,5 % za rok z příspěvků z programu uhrazených konečným příjemcům ve smyslu čl. 42 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 ve formě kapitálu, který teprve má být do finančního nástroje vrácen, vypočtených poměrným dílem od konce období způsobilosti do zaplacení investice, do konce postupu zpětného získávání v případě selhání, nebo do období uvedeného v čl. 42 odst. 2 uvedeného nařízení podle toho, co nastane dříve.
4. Zdroje, jež zůstaly na účelově vázaném účtu po skončení období uvedeného v čl. 42 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, nebo v důsledku neočekávaného ukončení finančního nástroje před koncem tohoto období, se použijí v souladu s článkem 45 uvedeného nařízení.
ODDÍL III
Metoda výpočtu diskontovaného čistého příjmu z operací vytvářejících čistý příjem
Článek 15
Metoda výpočtu diskontovaného čistého příjmu
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Pro účely použití metody uvedené v čl. 61 odst. 3 prvním pododstavci písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013 se diskontovaný čistý příjem operace vypočte odečtením diskontovaných nákladů od diskontovaného příjmu a případně přičtením zbytkové hodnoty investice.
2. Diskontovaný čistý příjem operace se vypočte za konkrétní referenční období pro sektor dané operace, jak je uvedeno v příloze I. Období provádění operace je součástí referenčního období.
3. Příjmy a náklady se stanoví inkrementální metodou na základě srovnání příjmů a nákladů ve scénáři s novou investicí s příjmy a náklady ve scénáři bez nové investice.
Představuje-li operace nové aktivum, příjmy a náklady se rozumí příjmy a náklady nové investice.
4. Pokud daň z přidané hodnoty není způsobilým výdajem podle čl. 69 odst. 3 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013, výpočet diskontovaného čistého příjmu vychází z hodnot bez daně z přidané hodnoty.
Článek 16
Stanovení příjmů
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pro účely výpočtu diskontovaného čistého příjmu se příjmy stanoví následovně:
a)
poplatky za užívání, jsou-li účtovány, se stanoví v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ a ve vhodných případech zohlední finanční přiměřenost;
b)
příjmy neobsahují převody ze státních nebo regionálních rozpočtů ani vnitrostátních systémů veřejného pojištění;
c)
pokud operace přidává nová aktiva ke stávající službě či infrastruktuře, zohlední se jak příspěvky od nových uživatelů, tak příspěvky od stávajících uživatelů nové nebo rozšířené služby či infrastruktury.
Článek 17
Stanovení nákladů
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Pro účely výpočtu diskontovaného čistého příjmu se zohlední následující náklady, které vzniknou během referenčního období uvedeného v čl. 15 odst. 2:
a)
náklady na výměnu vybavení s krátkou životností pro zajištění technického fungování operace;
b)
fixní provozní náklady, včetně nákladů na údržbu, například náklady na zaměstnance, údržbu a opravy, obecné řízení a správu a pojištění;
c)
variabilní provozní náklady, včetně nákladů na údržbu, například spotřeba surovin, energie, jiného spotřebního materiálu a veškerá údržba a opravy nezbytné k prodloužení životnosti operace.
Článek 18
Zbytková hodnota investice
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Pokud je předpokládaná životnost aktiv operace delší než referenční období uvedené v čl. 15 odst. 2, určí se jejich zbytková hodnota vypočtením čisté současné hodnoty peněžních toků ve zbývajících letech životnosti operace. Za řádně odůvodněných okolností lze použít i jiné metody výpočtu zbytkové hodnoty.
2. Zbytková hodnota investice se započte do výpočtu diskontovaného čistého příjmu pouze tehdy, pokud příjmy převažují nad náklady podle článku 17.
Článek 19
Diskontování peněžních toků
(Čl. 61 odst. 3 sedmý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Při výpočtu nákladů a příjmů se zohlední pouze peněžní toky, které mají být vyplaceny či získány danou operací. Peněžní toky se stanovují pro každý rok, ve kterém jsou vyplaceny nebo získány danou operací během referenčního období uvedeného v čl. 15 odst. 2.
2. Do výpočtu se nezapočítávají nepeněžní účetní položky, jako jsou například odpisy, veškeré rezervy pro budoucí náklady na výměnu vybavení a rezervy pro nepředvídatelné události.
3. Peněžní toky jsou diskontovány až do současnosti finanční diskontní sazbou ve výši 4 % v reálných hodnotách, což je orientační referenční hodnota pro operace, které mají podobu veřejných investic a jsou spolufinancovány z ESI fondů.
4. Členské státy mohou uplatnit jinou než 4 % finanční diskontní sazbu, poskytnou-li pro takovou jinou referenční hodnotu odůvodnění a zajistí-li její důsledné uplatňování u podobných operací ve stejném sektoru.
5. Jiné než 4 % referenční hodnoty mohou opravňovat tyto důvody:
a)
konkrétní makroekonomické podmínky daného členského státu, mezinárodní makroekonomické trendy a konjunktury; nebo
b)
povaha investora nebo forma provádění, např. partnerství veřejného a soukromého sektoru; nebo
c)
povaha dotyčného sektoru.
6. Při stanovení vlastních finančních diskontních sazeb členské státy provedou odhad průměrné dlouhodobé návratnosti alternativního bezrizikového investičního koše, ať už domácího či zahraničního, který považují za nejvíce relevantní. Příjemci budou o odlišných finančních diskontních sazbách informováni.
ODDÍL IV
Definice paušální sazby pro nepřímé náklady a související metody uplatňované v jiných politikách unie
Článek 20
Paušální financování nepřímých nákladů podle nařízení (EU) č. 1290/2013
(Čl. 68 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Nepřímé náklady lze vypočítat uplatněním paušální sazby stanovené podle čl. 29 odst. 1 nařízení (EU) č. 1290/2013 u následujících druhů operací nebo projektů, jež jsou součástí operací:
a)
operace podporované z EFRR, které spadají pod oblasti zásahu kódů 056, 057 nebo 060 až 065 uvedené v tabulce 1 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 (5) a které jsou prováděny v rámci jedné z investičních priorit stanovených v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b), odst. 2 písm. b), odst. 3 písm. a) a c) a odst. 4 písm. f) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (6);
b)
operace podporované z ESF, které spadají pod oblast zásahu kódu 04 uvedenou v tabulce 6 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které přispívají k posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013;
c)
operace podporované z EZFRV v souladu s články 17, 26 nebo 35 nařízení (EU) č. 1305/2013, které přispívají k prioritě Unie uvedené v čl. 5 odst. 1 uvedeného nařízení. Je-li operace programována podle článků 17 a 26 nařízení (EU) č. 1305/2013, jsou brány v potaz pouze operace prováděné operační skupinou v rámci evropského inovačního partnerství financovanou podle čl. 35 odst. 1 písm. c) uvedeného nařízení;
d)
operace podporované z ENRF a programované v souladu s články 28, 37 nebo čl. 41 odst. 5 budoucího právního aktu Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020.
Článek 21
Paušální financování nepřímých nákladů podle nařízení č. 966/2012
(Čl. 68 odst. 1 druhý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
Nepřímé náklady lze vypočítat uplatněním paušální sazby stanovené podle čl. 124 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) u následujících druhů operací nebo projektů, jež jsou součástí operací:
a)
operace podporované z EFRR, které spadají pod oblasti zásahu kódů 085, 086 nebo 087 uvedené v tabulce 1 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které jsou prováděny v rámci jedné z investičních priorit stanovených v čl. 5 odst. 5 písm. a) a odst. 6 písm. d) nařízení (EU) č. 1301/2013;
b)
operace podporované z ESF, které spadají pod oblast zásahu kódu 01 uvedenou v tabulce 6 přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 215/2014 a které přispívají k podpoře přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které bude odolné vůči změně klimatu, bude efektivně využívat zdroje a bude udržitelné z hlediska životního prostředí v souladu s čl. 3 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1304/2013;
c)
operace podporované z EZFRV v souladu s články 17 a 25 nařízení (EU) č. 1305/2013, které přispívají k prioritě Unie uvedené v čl. 5 odst. 4 nebo 5 uvedeného nařízení;
d)
operace podporované z ENRF a programované v souladu s články 36, 38, čl. 39 odst. 1, čl. 46 odst. 1 písm. e) a i), článkem 54, čl. 79c odst. 1 písm. b) budoucího právního aktu Unie, kterým se stanoví podmínky finanční podpory námořní a rybářské politiky na programové období 2014-2020.
KAPITOLA III
Ustanovení, kterými se doplňuje část třetí nařízení (EU) č. 1303/2013, která se vztahuje na EFRR a Fond soudržnosti, pokud jde o metodiku přezkumu kvality velkých projektů
Článek 22
Požadavky na nezávislé odborníky provádějící přezkum kvality
(Čl. 101 čtvrtý odstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Přezkum kvality velkých projektů podle čl. 101 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1303/2013 provádějí nezávislí odborníci, kteří:
a)
mají značné technické zkušenosti se všemi fázemi projektového cyklu;
b)
mají rozsáhlé mezinárodní zkušenosti s příslušnými investičními sektory;
c)
mají značné odborné znalosti, pokud jde o analýzu a hodnocení socioekonomických přínosů;
d)
mají značné znalosti a zkušenosti v oblasti příslušného práva, politik a postupů Unie;
e)
jsou nezávislí na všech orgánech přímo nebo nepřímo zainteresovaných na schvalování, provádění nebo provozu velkého projektu;
f)
nemají v souvislosti s velkým projektem střet zájmů na žádné úrovni;
g)
nemají žádný obchodní zájem v souvislosti s velkým projektem;
h)
disponují nezbytnými jazykovými znalostmi.
2. Navrhne-li členský stát pověřit jiné nezávislé odborníky než ty, kterým je z podnětu Komise poskytnuta technická pomoc v souladu s článkem 58 nařízení (EU) č. 1303/2013, podá v souladu s čl. 101 třetím odstavcem uvedeného nařízení žádost o souhlas Komise. Tento souhlas musí být podložen dokumenty dokládajícími skutečnost, že odborníci vyhovují požadavkům stanoveným v odstavci 1 tohoto článku.
Komise informuje členský stát o tom, zda s návrhem týkajícím se nezávislých odborníků souhlasí, do tří měsíců od podání žádosti.
Článek 23
Přezkum kvality velkých projektů
(Čl. 101 čtvrtý pododstavec nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Nezávislí odborníci provádějí posouzení na základě informací uvedených v čl. 101 prvním pododstavci písm. a) až i) nařízení (EU) č. 1303/2013. Nezávislí odborníci mohou požádat o doplňující údaje k těmto informacím, považují-li je za nutné pro přezkum kvality.
Členský stát a nezávislí odborníci se mohou dohodnout na tom, že součástí činnosti na přezkumu kvality budou kontroly na místě.
Nezávislí odborníci mohou se souhlasem členských států konzultovat s Komisí příslušné otázky týkající se státní podpory za účelem jejich vyhodnocení.
2. Nezávislí odborníci za účelem přezkumu kvality vykonají následující kroky:
a)
nezávislí odborníci ověří, že operace je velkým projektem ve smyslu článku 100 nařízení (EU) č. 1303/2013, že tento velký projekt není dokončenou operací ve smyslu čl. 2 odst. 14 a čl. 65 odst. 6 uvedeného nařízení a že velký projekt je součástí příslušného operačního programu;
b)
nezávislí odborníci zkontrolují úplnost, konzistentnost a přesnost informací podle čl. 101 prvního pododstavce písm. a) až i) nařízení (EU) č. 1303/2013, poskytnutých ve formátu uvedeném v čl. 101 pátém pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013;
c)
nezávislí odborníci ohodnotí kvalitu velkého projektu na základě kritérií uvedených v příloze II tohoto nařízení;
d)
nezávislí odborníci vypracují zprávu o nezávislém přezkumu kvality ve formátu uvedeném v čl. 102 odst. 1 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013. Ve zprávě o nezávislém přezkumu kvality nezávislí odborníci jednoznačným způsobem uvedou a odůvodní svoje stanoviska týkající se prvků uvedených v tomto odstavci.
3. Velký projekt je přezkumem kvality ohodnocen pozitivně ve smyslu čl. 102 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, pokud nezávislí odborníci shledají, že byla splněna všechna kritéria uvedená v příloze II tohoto nařízení.
KAPITOLA IV
USTANOVENÍ, KTERÝMI SE DOPLŇUJE ČÁST ČTVRTÁ NAŘÍZENÍ (EU) Č. 1303/2013, KTERÁ SE VZTAHUJE NA EFRR, ESF, FOND SOUDRŽNOSTI A ENRF
ODDÍL I
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě
Článek 24
Údaje, jež je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě
(Čl. 125 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Informace o údajích, které je třeba zaznamenat a uchovat v elektronické podobě pro každou operaci v rámci systému pro monitorování zřízeného podle čl. 125 odst. 2 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013, jsou uvedeny v příloze III tohoto nařízení.
2. Údaje se zaznamenávají a uchovávají pro každou operaci, včetně případně údajů o jednotlivých účastnících, za účelem jejich agregace v případech, kdy je to nezbytné pro účely monitorování, hodnocení, finančního řízení, ověřování a auditu. Možná musí být také kumulativní agregace těchto údajů za celé programové období. V případě ESF se údaje zaznamenávají a uchovávají tak, aby řídicím orgánům umožňovaly provádět úkoly spojené s monitorováním a hodnocením v souladu s požadavky stanovenými v článku 56 nařízení (EU) č. 1303/2013 a v článcích 5 a 19 nařízení (EU) č. 1304/2013 a v přílohách I a II uvedeného nařízení.
3. Je-li operace podporována více než jedním operačním programem, prioritou, fondem nebo v rámci více než jedné kategorie regionů, informace uvedené v řádcích 23 až 113 přílohy III se zaznamenávají tak, aby bylo možné v těchto údajích vyhledávat podle operačního programu, priority, fondu nebo kategorie regionu. Podobně musí být možné vyhledávat v údajích o ukazatelích uvedených v řádcích 31 až 40 přílohy III podle investiční priority a případně pohlaví.
ODDÍL II
Auditní stopa a používání údajů shromážděných při auditech
Článek 25
Podrobné minimální požadavky na auditní stopu
(Čl. 125 odst. 9 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Podrobné minimální požadavky na auditní stopu, pokud jde o účetní záznamy, které mají být uchovány, a o podklady, které mají být uchovávány, jsou následující:
a)
auditní stopa umožňuje ověření uplatňování kritérií výběru stanovených monitorovacím výborem pro operační program;
b)
v souvislosti s granty a vratnou pomocí podle čl. 67 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými účetními záznamy a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
c)
v souvislosti s granty a vratnou pomocí podle čl. 67 odst. 1 písm. b) a c) a článku 109 nařízení (EU) č. 1303/2013 a podle čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1304/2013 auditní stopa umožňuje sesouhlasení souhrnných částek potvrzených Komisi s podrobnými údaji o výstupech či výsledcích a podklady vedenými certifikačním orgánem, řídicím orgánem, zprostředkujícími subjekty a příjemci, případně včetně dokladů o metodě stanovení standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek, pokud jde o operace spolufinancované v rámci operačního programu;
d)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. d) a čl. 68 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 auditní stopa podle potřeby dokládá a odůvodňuje metodu výpočtu a základ, na němž bylo rozhodnuto o paušálních sazbách, a způsobilé přímé náklady nebo náklady vykázané v rámci jiných vybraných kategorií, u kterých se uplatní paušální sazba;
e)
v souvislosti s náklady stanovenými v souladu s čl. 68 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, s čl. 14 odst. 2 nařízení (EU) č. 1304/2013 a s článkem 20 nařízení (EU) č. 1299/2013 auditní stopa umožňuje doložení způsobilých přímých nákladů, u kterých se uplatní paušální sazba;
f)
auditní stopa umožňuje ověření platby příspěvku z veřejných zdrojů příjemci;
g)
u každé operace, je-li to na místě, auditní stopa obsahuje technické specifikace a plán financování, dokumenty týkající se schválení grantu, dokumenty související se zadáváním veřejných zakázek, zprávy od příjemce a zprávy o provedených ověřováních a auditech;
h)
auditní stopa obsahuje informace o řídicích kontrolách a o provedených auditech operací;
i)
aniž je dotčen čl. 19 odst. 3 a přílohy I a II nařízení (EU) č. 1304/2013, auditní stopa umožňuje sesouhlasení údajů týkajících se ukazatelů výstupů operace s cíli a vykázanými údaji a výsledkem programu;
j)
u finančních nástrojů auditní stopa obsahuje podklady uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. e) tohoto nařízení.
U nákladů uvedených v písmenech c) a d) auditní stopa umožňuje ověřování metody výpočtu použité řídicím orgánem z hlediska souladu s čl. 67 odst. 5 a čl. 68 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 a s čl. 14 odst. 3 nařízení (EU) č. 1304/2013.
2. Řídicí orgán zajistí, aby existoval záznam o totožnosti a umístění subjektů uchovávajících všechny podklady, které jsou nutné k tomu, aby auditní stopa splňovala minimální požadavky uvedené v odstavci 1.
Článek 26
Používání údajů shromážděných během auditů prováděných úředníky Komise nebo pověřenými zástupci Komise
(Čl. 127 odst. 8 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Komise přijme veškerá nezbytná opatření k tomu, aby zabránila jakémukoli neoprávněnému zveřejnění údajů shromážděných Komisí v průběhu auditů či přístupu k nim.
2. Údaje shromážděné v průběhu auditů používá Komise výlučně za účelem plnění svých povinností podle článku 75 nařízení (EU) č. 1303/2013. Ke shromážděným údajům má přístup Evropský účetní dvůr i Evropský úřad pro boj proti podvodům.
3. Shromážděné údaje nesmí být bez výslovného souhlasu členského státu, který tyto údaje poskytl, zaslány jiným osobám v členských státech či v orgánech Unie než těm, jejichž náplň práce vyžaduje přístup k těmto údajům v souladu s příslušnými pravidly.
ODDÍL III
Rozsah a obsah auditů operací a auditů účetních závěrek a metodika pro výběr vzorku operací
Článek 27
Audity operací
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Audity operací se provádějí za každé účetní období na vzorku operací vybraném metodou stanovenou či schválenou auditním orgánem v souladu s článkem 28 tohoto nařízení.
2. Audity operací se provádějí na základě podkladů, jež představují auditní stopu, a ověřuje se jimi legalita a správnost výdajů vykázaných Komisi, včetně těchto skutečností:
a)
operace byla vybrána v souladu s kritérii výběru pro operační program, operace nebyla fyzicky dokončená nebo plně provedená před tím, než příjemce podal žádost o financování v rámci operačního programu, operace byla provedena v souladu s rozhodnutím o schválení a splňovala v době auditu veškeré platné podmínky, pokud jde o funkčnost, použití a cíle, které mají být dosaženy;
b)
výdaje vykázané Komisi odpovídají účetním záznamům a požadované podklady dokládají adekvátní auditní stopu podle článku 25 tohoto nařízení;
c)
u výdajů vykázaných Komisi stanovených v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. b) a c) a článkem 109 nařízení (EU) č. 1303/2013 a s čl. 14 odst. 1 nařízení (EU) č. 1304/2013 byly splněny výstupy a výsledky, na jejichž základě se příjemci vyplácejí platby, údaje o účastnících či jiné záznamy týkající se výstupů a výsledků jsou v souladu s informacemi předloženými Komisi a požadované podklady představují adekvátní auditní stopu podle článku 25 tohoto nařízení.
Audity se dále ověří, zda byl příspěvek z veřejných zdrojů příjemci vyplacen v souladu s článkem 132 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Součástí auditů operací je v příslušných případech ověření fyzického provádění operace na místě.
4. Audity operací se ověřuje přesnost a úplnost odpovídajících výdajů zachycených certifikačním orgánem v jeho účetním systému a soulad auditní stopy na všech úrovních.
5. Vyjde-li najevo, že zjištěné problémy jsou systémové povahy, a představují tudíž riziko pro jiné operace v rámci operačního programu, zajistí auditní orgán další kontrolu, včetně případných doplňkových auditů, za účelem stanovení rozsahu problémů a doporučí nezbytná nápravná opatření.
6. Pro účel podávání zpráv Komisi o ročním pokrytí se do částky auditovaných výdajů započítávají pouze výdaje spadající do rozsahu auditu provedeného podle odstavce 1. Pro tento účel se použije vzor kontrolní zprávy podle čl. 127 odst. 6 nařízení (EU) 1303/2013.
Článek 28
Metodika pro výběr vzorku operací
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Auditní orgán stanoví metodu výběru vzorku v souladu s požadavky uvedenými v tomto článku a s přihlédnutím k mezinárodně uznávaným auditorským standardům INTOSAI, IFAC nebo IIA.
2. Kromě vysvětlení uvedených v auditní strategii vede auditní orgán záznamy o dokumentech a odborném úsudku, které použil ke stanovení metod výběru vzorku ve fázi plánování, výběru, testování a hodnocení, aby prokázal, že stanovená metoda je vhodná.
3. Vzorek je reprezentativní částí souboru, ze kterého je vybrán, a umožňuje auditnímu orgánu vypracovat platný výrok auditora v souladu s čl. 127 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013. Soubor zahrnuje výdaje operačního programu nebo skupiny operačních programů spadajících do společného systému řízení a kontroly, které jsou uvedeny v žádostech o platbu předložených Komisi v souladu s článkem 131 nařízení (EU) č. 1303/2013 za dané účetní období. Vzorek může být vybrán během účetního období nebo po jeho skončení.
4. Pro účely čl. 127 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 se metoda výběru vzorku považuje za statistickou, pokud zajišťuje:
i)
náhodný výběr položek vzorku,
ii)
uplatnění teorie pravděpodobnosti k vyhodnocení výsledků vzorku včetně měření a kontroly výběrového rizika a plánované a dosažené přesnosti.
5. Metoda výběru vzorku zajistí náhodný výběr každé jednotky vzorku ze souboru pomocí náhodných čísel generovaných pro každou jednotku souboru, na jejichž základě se vyberou jednotky, které se zařadí do vzorku, nebo systematický výběr pomocí náhodného počátku a následného uplatnění systematického pravidla pro výběr dalších položek.
6. Jednotku vzorku stanoví auditní orgán na základě odborného úsudku. Jednotkou vzorku může být operace, projekt v rámci operace nebo žádost příjemce o platbu. Údaje o stanoveném typu jednotky vzorku a o odborném úsudku použitém k tomuto účelu se uvedou do kontrolní zprávy.
7. Pokud jsou celkové výdaje spojené s jednotkou vzorku za účetní období záporné, vyřadí se ze souboru podle odstavce 3 a auditují se samostatně. Auditní orgán může rovněž vybrat vzorek tohoto samostatného souboru.
8. Platí-li podmínky přiměřené kontroly podle čl. 148 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, může auditní orgán vyloučit položky stanovené v uvedeném článku ze souboru, z něhož se vybírá vzorek. V případě, že dotčená operace již byla do vzorku zařazena, auditní orgán ji nahradí pomocí patřičného náhodného výběru.
9. Veškeré výdaje vykázané Komisi ve vzorku podléhají auditu.
Pokud vybrané jednotky vzorku zahrnují velký počet souvisejících žádostí o platbu či faktur, auditní orgán je může auditovat prostřednictvím dílčího výběrového souboru, přičemž související žádosti o platbu nebo faktury vybere pomocí stejných parametrů použitých pro vybírání jednotek hlavního vzorku.
V takovém případě se příslušné velikosti vzorku vypočtou pro každou jednotku vzorku, jež má být auditována, a v žádném případě nesmí být menší než 30 souvisejících žádostí o platbu nebo faktur pro každou jednotku vzorku.
10. Auditní orgán může soubor stratifikovat rozdělením do podsouborů, z nichž každý je skupinou jednotek vzorku s podobnými vlastnostmi, zejména pokud jde o riziko nebo očekávanou chybovost nebo pokud soubor zahrnuje operace sestávající z finančních příspěvků z operačního programu na finanční nástroje či jiné položky vysoké hodnoty.
11. Pro stanovení technických parametrů výběru vzorku auditní orgán vyhodnotí spolehlivost systému s přihlédnutím k výsledkům auditů systémů jako vysokou, průměrnou nebo nízkou tak, aby kombinovaný stupeň jistoty získaný z auditů systémů a auditů operací byl vysoký. U systému vyhodnoceného jako vysoce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 60 %. U systému vyhodnoceného jako nízce spolehlivý nesmí být úroveň spolehlivosti použitá pro výběr operací nižší než 90 %. Maximální úroveň významnosti je 2 % výdajů uvedených v odstavci 3.
12. Jsou-li zjištěny nesrovnalosti nebo riziko nesrovnalostí, auditní orgán rozhodne na základě odborného úsudku, zda je nutné provést audit doplňkového vzorku dalších operací nebo částí operací, které nebyly auditovány v náhodném vzorku, aby byly zohledněny konkrétní zjištěné rizikové faktory.
13. Auditní orgán výsledky auditů doplňkového vzorku analyzuje zvlášť a vypracuje na základě těchto výsledků závěry, které sdělí Komisi ve výroční kontrolní zprávě. Nesrovnalosti zjištěné v doplňkovém vzorku se nezahrnují do výpočtu předpokládané náhodné chyby v náhodném vzorku.
14. Na základě výsledků auditů operací za účelem vypracování výroku auditora a kontrolní zprávy uvedených v čl. 127 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 vypočte auditní orgán celkovou chybovost, jež se rovná součtu promítnutých náhodných chyb a případně také systémových chyb a neopravených neobvyklých chyb, vydělených souborem.
Článek 29
Audity účetních závěrek
(Čl. 127 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Audity účetních závěrek podle čl. 137 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 provádí auditní orgán za každé účetní období.
2. Audit účetních závěrek musí poskytovat přiměřenou jistotu, pokud jde o úplnost, přesnost a pravdivost částek vykázaných v účetních závěrkách.
3. Pro účel odstavců 1 a 2 auditní orgán přihlédne zejména k výsledkům auditů systémů provedených u certifikačního orgánu a k výsledkům auditů operací.
4. Součástí auditu systémů je ověření spolehlivosti účetního systému certifikačního orgánu a na základě vzorku ověření přesnosti výdajů částek odejmutých a částek získaných zpět zachycených v účetním systému certifikačního orgánu.
5. Aby mohl pro účely výroku auditora prohlásit, že účetní závěrka podává věrný a poctivý obraz, ověří auditní orgán, že veškeré prvky, jež jsou vyžadovány podle článku 137 nařízení (EU) č. 1303/2013, jsou v účetní závěrce řádně uvedeny a jsou v souladu s podkladovými účetními záznamy, které vedou všechny příslušné orgány nebo subjekty a příjemci. Na základě účetních závěrek, které mu poskytne certifikační orgán, auditní orgán ověří, zda:
a)
celková výše způsobilých výdajů vykázaných v souladu s čl. 137 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 souhlasí s výdaji a příslušným příspěvkem z veřejných zdrojů uvedenými v žádostech o platbu předložených Komisi za příslušné účetní období, a jsou-li nesrovnalosti, zda jsou v účetní závěrce uvedena adekvátní vysvětlení pro nesouhlasící částky;
b)
částky odejmuté a získané zpět v průběhu účetního období, částky, které mají být získány zpět na konci účetního období, částky získané zpět podle článku 71 nařízení (EU) č. 1303/2013 a částky, které zpět získat nelze, uvedené v účetní závěrce odpovídají částkám zaneseným v účetních systémech certifikačního orgánu a vycházejí z rozhodnutí odpovědného řídicího nebo certifikačního orgánu;
c)
byly v příslušných případech z účetní závěrky v souladu s čl. 137 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 výdaje vyjmuty a zda byly v účetní závěrce pro dané účetní období uplatněny všechny nutné opravy;
d)
výše příspěvků z programů vyplacených do finančních nástrojů a výše záloh státní podpory vyplacených příjemcům souhlasí s informacemi poskytnutými řídicím orgánem a certifikačním orgánem.
Ověřování podle písmen b), c) a d) lze provádět na základě vzorku.
ODDÍL IV
Finanční opravy prováděné komisí ve vztahu k nedostatkům systémů
Článek 30
Kritéria pro určování závažných nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly
(Čl. 144 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Komise posuzuje účinné fungování systémů řízení a kontroly na základě výsledků všech dostupných auditů systémů včetně zkoušek kontrol a auditů operací.
Toto posouzení se týká prostředí vnitřní kontroly programu, řídících a kontrolních činností řídicích a certifikačních orgánů, monitorování ze strany řídicího a certifikačního orgánu a kontrolních činností auditního orgánu a je podloženo ověřením souladu s klíčovými požadavky uvedenými v tabulce 1 přílohy IV.
Splnění těchto klíčových požadavků se posuzuje na základě kategorií uvedených v tabulce 2 přílohy IV.
2. Hlavními druhy závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly jsou případy, kdy je kterýkoli z klíčových požadavků uvedených v bodech 2, 4, 5, 13, 15, 16 a 18 v tabulce 1 přílohy IV, nebo kdy jsou dva nebo více ostatních klíčových požadavků uvedených v tabulce 1 přílohy IV posouzeny jako spadající do kategorie 3 nebo 4 definované v tabulce 2 přílohy IV.
Článek 31
Kritéria pro uplatnění paušálních sazeb nebo extrapolovaných finančních oprav a kritéria pro stanovení výše finanční opravy
(Čl. 144 odst. 6 nařízení (EU) č. 1303/2013)
1. Finanční opravy se uplatní na celý operační program nebo jeho část, pokud Komise zjistí jeden nebo více závažných nedostatků ve fungování systému řízení a kontroly.
Bez ohledu na první pododstavec se na celý operační program nebo jeho část uplatní extrapolované finanční opravy, pokud Komise zjistí systémové nesrovnalosti v reprezentativním vzorku operací, který umožňuje přesnější kvantifikaci rizika pro rozpočet Unie. V tomto případě se za účelem stanovení finanční opravy výsledky posouzení reprezentativního vzorku extrapolují na zbytek souboru, z nějž byl vzorek vybrán.
2. Výše paušální opravy se stanoví s přihlédnutím k následujícím hlediskům:
a)
relativní významnost závažného nedostatku nebo závažných nedostatků v kontextu systému řízení a kontroly jako celku;
b)
četnost a rozsah závažného nedostatku nebo závažných nedostatků;
c)
míra rizika ztráty pro rozpočet Unie.
3. S přihlédnutím k těmto hlediskům se výše finanční opravy stanoví následovně:
a)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik zásadní, častý nebo rozšířený, že představuje naprosté selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost všech dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 100 %;
b)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly natolik častý nebo rozšířený, že představuje krajně závažné selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost velmi vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 25 %;
c)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněn tím, že systém není plně funkční nebo funguje natolik chabě nebo natolik zřídka, že tím ohrožena legalita a správnost vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 10 %;
d)
je-li závažný nedostatek nebo závažné nedostatky v systému řízení a kontroly zapříčiněn tím, že systém nefunguje důsledně, takže je tím ohrožena legalita a správnost významného podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 5 %.
4. Pokud by uplatnění paušální sazby podle odstavce 3 bylo nepřiměřené, výše opravy se sníží.
5. Pokud proto, že odpovědné orgány v jenom účetním období nepřijaly v návaznosti na uplatnění finanční opravy příslušná nápravná opatření, je stejný závažný nedostatek zjištěn i v následujícím účetním období, sazba opravy může být z důvodu trvání závažného nedostatku nebo závažných nedostatků zvýšena na výši, jež nepřesahuje výši nejbližší vyšší kategorie.
Článek 32
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 24 se použije ode dne 1. prosince 2014, pokud jde o informace o zaznamenávaných a uchovávaných údajích uvedených v příloze III, s výjimkou údajů v řádcích 23 až 40, 71 až 78 a 91 až 105. Pokud jde o tyto řádky v příloze III, článek 24 se použije ode dne 1. července 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. března 2014.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 480/2014
z dne 3. marca 2014
o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1), zlasti členov 22(7), 37(13), 38(4), 40(4), 41(3), 42(1), 42(6), 61(3), 68(1), 101, 125(8), 125(9), 127(7), 127(8) in 144(6) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (EU) št. 1303/2013 v drugem delu vsebuje splošne določbe, ki se uporabljajo za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), ki zdaj delujejo na podlagi skupnega okvira (v nadaljnjem besedilu: evropski strukturni in investicijski skladi ali skladi ESI). Tretji del navedene uredbe vsebuje splošne določbe, ki se uporabljajo za ESRR, ESS in Kohezijski sklad, ne pa tudi za EKSRP in ESPR, medtem ko četrti del vsebuje splošne določbe, ki se uporabljajo za ESRR, ESS, Kohezijski sklad in ESPR, ne pa tudi za EKSRP. Ta uredba zato vsebuje določbe, ki se uporabljajo za vse sklade ESI, pa tudi določbe, ki se uporabljajo samo za ESRR in Kohezijski sklad ali pa za ESRR, ESS, Kohezijski sklad in ESPR.
(2)
Določiti je treba podrobna pravila o merilih za določitev stopnje finančnega popravka, ki ga lahko uporabi Komisija na podlagi okvira uspešnosti za vsako prednostno nalogo iz programov, ki jih podpirajo skladi ESI.
(3)
Takšni finančni popravki se lahko uporabijo le, če je hkrati izpolnjenih več pogojev. Stopnja finančnega popravka bi morala biti določena na podlagi pavšalnih stopenj, povezanih s koeficientom, ki se izračuna z upoštevanjem ravni fizičnega zaključka in finančne absorpcije. Zunanje dejavnike, ki prispevajo k resnemu nedoseganju ciljev iz okvira uspešnosti, ki jih je treba doseči do leta 2023, in niso dejavniki, ki izključujejo finančni popravek, bi bilo treba obravnavati za vsak primer posebej in bi lahko utemeljevali nižjo stopnjo popravka, kot bi se sicer uporabila na podlagi koeficienta.
(4)
V določbah o merilih za določitev stopnje finančnega popravka, ki se uporabi na podlagi okvira uspešnosti, bi bilo treba posebna sredstva za pobudo za zaposlovanje mladih obravnavati ločeno.
(5)
Določbe o nakupu zemljišč s podporo iz finančnih instrumentov bi bilo treba pojasniti s posebnimi pravili.
(6)
Z vidika skladnega okvira se zahteva, da je kombiniranje nepovratnih sredstev za tehnično pomoč in finančnega instrumenta v okviru ene same operacije možno le za namene tehnične priprave predvidene naložbe v korist končnega prejemnika.
(7)
Opredeliti bi bilo treba merila za izbiro organov, ki se jim zaupa izvajanje finančnih instrumentov, ter njihovo vlogo, pristojnost in odgovornosti, da se zagotovi, da imajo ti organi ustrezne zmogljivosti za kar najbolj učinkovito izvajanje finančnih instrumentov v skladu s cilji in prednostnimi nalogami skladov ESI.
(8)
Za dobro finančno upravljanje finančnih instrumentov, s katerimi se zagotavljajo jamstva, bi morali prispevki iz programov temeljiti na preudarni predhodni oceni tveganj ob upoštevanju ustreznega multiplikacijskega razmerja.
(9)
Za zagotovitev, da se finančni instrumenti izvajajo v skladu s pravom, ki se uporablja, so potrebne posebne določbe glede njihovega upravljanja in nadzora, vključno z revizijo.
(10)
Za zagotovitev dobrega finančnega upravljanja prispevkov iz programa, ki se namenijo finančnim instrumentom, bi moral biti vsak umik takšnih prispevkov ustrezno upoštevan v zadevnih vlogah za plačilo.
(11)
Za zagotovitev, da se upravičene kapitalizirane subvencionirane obrestne mere in subvencionirane provizije za jamstvo izračunavajo na usklajen način, bi bilo treba določiti posebna pravila za njihov izračun.
(12)
Da bi se spodbudila hitra in učinkovita razpoložljivost sredstev v realnem gospodarstvu in dobro finančno upravljanje, ob tem pa zagotovilo razumno nadomestilo za organe, ki izvajajo finančne instrumente, bi bilo treba določiti merila za izračun stroškov upravljanja in provizij za upravljanje na podlagi uspešnosti, veljavne pragove ter pravila za povračilo kapitaliziranih stroškov upravljanja in provizij za upravljanje za instrumente, ki temeljijo na lastniškem kapitalu, in mikrokredite.
(13)
V skladu z načelom dobrega finančnega upravljanja bi bilo treba pri izračunu javnega prispevka upoštevati prihodke, ki jih ustvarijo operacije.
(14)
Določiti je treba metodo za izračun diskontiranega neto prihodka operacije, pri čemer se upoštevajo referenčna obdobja, ki se uporabljajo za sektor posamezne operacije, običajno pričakovana donosnost zadevne vrste naložbe, uporaba načela „onesnaževalec plača“ ter po potrebi vidiki pravičnosti v povezavi s sorazmerno blaginjo zadevne države članice ali regije.
(15)
Referenčna obdobja za sektorje bi bilo treba določiti na podlagi zabeleženih in shranjenih zgodovinskih podatkov za projekte iz programskega obdobja 2007-2013, ki ustvarjajo prihodke.
(16)
Določiti je treba stroške in prihodke, ki se upoštevajo pri izračunu diskontiranih neto prihodkov, ter pogoje za določitev preostale vrednosti in finančne diskontne stopnje.
(17)
Štiriodstotna diskontna stopnja, ki se predlaga kot okvirna referenčna vrednost, bi morala temeljiti na trenutnem dolgoročnem donosu mednarodnega portfelja naložb, ki se izračuna kot povprečni triodstotni donos sredstev, prilagojen navzgor za 1 %, kar predstavlja odstotek, za katerega se je povprečna dolgoročna donosnost državnih obveznic na območju Unije zmanjšala, odkar je bila določena finančna diskontna stopnja za programsko obdobje 2007-2013.
(18)
V skladu z načelom „onesnaževalec plača“ nosi okoljske stroške onesnaževanja in stroške preventivnih ukrepov povzročitelj onesnaževanja okolja, sistemi zaračunavanja okoljskih dajatev pa upoštevajo vse stroške okoljskih storitev, vključno s stroški kapitala, okoljske stroške onesnaževanja in stroške izvedenih preventivnih ukrepov ter stroške, povezane s pomanjkanjem virov.
(19)
Za zmanjšanje administrativnega bremena bi morali imeti upravičenci možnost, da za izračun posrednih stroškov uporabijo obstoječe metode in ustrezne stopnje, ki se uporabljajo v okviru drugih politik Unije, če gre za podobno vrsto operacije in upravičenca.
(20)
Da bi se zagotovila primerljivost operacij, ki jih podpirajo skladi ESI in pri katerih se lahko uporabi pavšalna stopnja za posredne stroške, ki se že uporablja v okviru drugih politik Unije, ter operacij, ki se financirajo v okviru teh drugih politik, je treba opredeliti kategorije intervencij in prednostne naložbe ali ukrepe, v katere spadajo.
(21)
Določiti bi bilo treba metodologijo za izvedbo pregleda kakovosti velikih projektov. Pregled kakovosti, ki ga opravijo neodvisni strokovnjaki, je nujen, kadar država članica Komisiji predloži veliki projekt na podlagi postopka priglasitve v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013.
(22)
Če država članica uporabi postopek priglasitve, bi se morala odločiti, ali naj veliki projekt ocenijo neodvisni strokovnjaki ob tehnični podpori Komisije ali, v soglasju s Komisijo, drugi neodvisni strokovnjaki.
(23)
Zmogljivost, kompetentnost in nepristranskost neodvisnih strokovnjakov, ki izvedejo pregled kakovosti velikega projekta, so med glavnimi dejavniki za kakovost in zanesljivost rezultata pregleda. Zato bi bilo treba v zvezi z neodvisnimi strokovnjaki določiti nekatere zahteve, s katerimi bi se zagotovilo, da je njihovo delo pri pregledu kakovosti zanesljivo in kakovostno. Te zahteve bi morali izpolnjevati vsi neodvisni strokovnjaki, ne glede na to, ali se njihovo delo podpira s tehnično pomočjo na pobudo Komisije ali pa ga podpira država članica. Država članica bi morala biti tista, ki preveri, da neodvisni strokovnjaki izpolnjujejo zahteve, preden Komisijo zaprosi za soglasje glede izbire neodvisnih strokovnjakov.
(24)
Ker se lahko Komisiji s postopkom priglasitve predložijo samo veliki projekti, ki so jih neodvisni zunanji strokovnjaki ocenili pozitivno, je treba v ta namen določiti jasna merila. Poleg tega je treba določiti faze postopka pregleda in parametre za oceno kakovosti, ki se bodo uporabljali med pregledom, da bodo pregledi kakovosti vseh velikih projektov temeljili na istem metodološkem pristopu in se izvajali na način, ki prispeva k boljši kakovosti velikih projektov, za katere se opravi tak pregled.
(25)
Organ upravljanja mora v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013 uvesti sistem za beleženje in hrambo podatkov v računalniški obliki o vsaki operaciji, potrebnih za spremljanje, vrednotenje, finančno upravljanje, preverjanje in revizijo, vključno s podatki o posameznih udeležencih. Zato je treba določiti seznam s podatki, ki se v tem sistemu beležijo in hranijo.
(26)
Nekateri podatki so relevantni samo za določene vrste operacij ali za določene sklade ESI, zato bi bilo treba področje uporabe zahtev v zvezi s podatki podrobneje opredeliti. Uredba (EU) št. 1303/2013 in Uredba (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) določata posebne zahteve za beleženje in hrambo podatkov o posameznih udeležencih operacij, sofinanciranih iz ESS, ki jih je treba upoštevati.
(27)
Seznam podatkov bi moral upoštevati zahteve glede poročanja iz Uredbe (EU) št. 1303/2013 in uredb za posamezne sklade, da bodo podatki, ki so potrebni za finančno upravljanje in spremljanje, vključno s podatki za pripravo vlog za plačilo, računovodskih izkazov ter poročil o izvajanju, za vsako operacijo na voljo v takšni obliki, da jih bo mogoče brez težav agregirati in uskladiti. Pri tem seznamu bi bilo treba upoštevati, da so za učinkovito finančno upravljanje operacij in izpolnitev zahteve glede objave osnovnih informacij o operacijah potrebni nekateri temeljni podatki o operacijah v elektronski obliki. Za učinkovito načrtovanje in izvedbo preverjanj ter revizijskega dela so potrebni tudi nekateri drugi podatki.
(28)
Seznam podatkov, ki jih je treba beležiti in hraniti, ne bi smel posegati v tehnične značilnosti ali strukturo računalniških sistemov, ki jih uvedejo organi upravljanja, niti vnaprej določati formata zabeleženih in hranjenih podatkov, če niso v tej uredbi izrecno navedeni. Prav tako ne bi smel vplivati na načine vnašanja ali generiranja podatkov znotraj sistema; v nekaterih primerih bo za podatke s seznama lahko potreben vnos več vrednosti. Vendar pa je treba določiti nekatera pravila glede značaja teh podatkov, da bo organ upravljanja lahko izpolnjeval svoje obveznosti glede spremljanja, vrednotenja, finančnega upravljanja, preverjanja in revizije, tudi kadar se v ta namen zahteva obdelava podatkov o posameznih udeležencih.
(29)
Da bi se izdatki v okviru operativnih programov lahko preverjali in revidirali, je treba določiti merila, ki jih mora izpolnjevati revizijska sled, da se lahko šteje za ustrezno.
(30)
V zvezi z revizijskim delom, ki se opravlja v skladu z Uredbo (EU) št. 1303/2013, je treba določiti, da bi morale Komisija in države članice preprečiti vsakršno nedovoljeno razkritje osebnih podatkov ali dostop do njih ter opredeliti namene, za katere lahko Komisija in države članice takšne podatke obdelujejo.
(31)
Za izvajanje revizij operacij je pristojen revizijski organ. Da bi bila obseg in učinkovitost takšnih revizij ustrezna in da bi se revizije v vseh državah članicah izvajale po enakih standardih, je treba določiti pogoje, ki bi jih morale te revizije izpolnjevati.
(32)
Podrobno je treba določiti podlago za izbiro operacij, ki bodo revidirane, revizijski organ pa bi jo moral upoštevati pri določitvi ali odobritvi metode vzorčenja, vključno z določitvijo vzorčne enote, nekaterih tehničnih meril, ki se bodo uporabljala za vzorec, ter po potrebi dejavnikov, ki se bodo upoštevali pri dodatnih vzorcih.
(33)
Revizijski organ bi moral pripraviti revizijsko mnenje, ki zajema računovodske izkaze iz Uredbe (EU) št. 1303/2013. Za zagotovitev, da sta obseg in vsebina revizij računovodskih izkazov ustrezna in da se revizije v vseh državah članicah izvajajo po enakih standardih, je treba določiti pogoje, ki bi jih morale te revizije izpolnjevati.
(34)
Za zagotovitev pravne varnosti in enake obravnave vseh držav članic pri izvedbi finančnih popravkov ob spoštovanju načela sorazmernosti je treba določiti merila za ugotavljanje resnih pomanjkljivosti v uspešnem delovanju sistemov upravljanja in nadzora, skupaj z opredelitvijo glavnih vrst takšnih pomanjkljivosti, merila za določitev stopnje finančnega popravka, ki se uporabi, in merila za uporabo pavšalnih stopenj ali ekstrapoliranih finančnih popravkov.
(35)
Da bi se omogočila takojšnja uporaba ukrepov iz te uredbe, bi morala uredba začeti veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Predmet urejanja
Ta uredba vsebuje naslednje določbe, ki dopolnjujejo Uredbo (EU) št. 1303/2013:
(a)
določbe, ki dopolnjujejo drugi del navedene uredbe v zvezi z ESRR, ESS, Kohezijskim skladom, EKSRP in ESPR (v nadaljnjem besedilu: skladi ESI) glede:
(i)
meril za določitev stopnje finančnega popravka, ki se uporabi na podlagi okvira uspešnosti;
(ii)
pravil o finančnih instrumentih v zvezi z:
-
dodatnimi posebnimi pravili glede nakupa zemljišč ter kombiniranja tehnične pomoči in finančnih instrumentov,
-
dodatnimi posebnimi pravili glede vloge, obveznosti in odgovornosti organov, ki izvajajo finančne instrumente, z njimi povezanih meril za izbiro in produktov, ki se lahko zagotovijo s finančnimi instrumenti,
-
pravili glede upravljanja in nadzora nekaterih finančnih instrumentov, vključno s pregledi, ki jih opravljata organ upravljanja in revizijski organ, ureditvami glede vodenja dokazil, elementi, ki jih dokazila podpirajo, ter ureditvami upravljanja, nadzora in revizije,
-
pravili glede ustavitve plačil finančnim instrumentom ter za posledične prilagoditve vlog za plačilo,
-
posebnimi pravili glede vzpostavitve sistema kapitalizacije letnih obrokov za subvencionirane obrestne mere in subvencionirane provizije za jamstvo,
-
posebnimi pravili glede meril za izračun stroškov upravljanja in provizij za upravljanje na podlagi uspešnosti in veljavnih pragov ter pravili za povračilo kapitaliziranih stroškov upravljanja in provizij za upravljanje za instrumente, ki temeljijo na lastniškem kapitalu, in mikrokredite;
(iii)
metode za izračun diskontiranega neto prihodka operacij, ki ustvarjajo neto prihodek po zaključku;
(iv)
pavšalne stopnje za posredne stroške in s tem povezanih metod, ki se že uporabljajo v okviru drugih politik Unije;
(b)
določbe, ki dopolnjujejo tretji del navedene uredbe v zvezi z ESRR in Kohezijskim skladom glede metodologije, ki se uporabi pri pregledu kakovosti velikih projektov;
(c)
določbe, ki dopolnjujejo četrti del navedene uredbe v zvezi z ESRR, ESS, Kohezijskim skladom in ESPR glede:
(i)
pravil o informacijah v zvezi s podatki, ki se beležijo in hranijo v računalniški obliki v okviru sistema spremljanja, ki ga vzpostavi organ upravljanja;
(ii)
podrobnih minimalnih zahtev za revizijsko sled v zvezi z vodenjem računovodskih evidenc ter hrambo dokazil na ravni organa za potrjevanje, organa upravljanja, posredniških organov in upravičencev;
(iii)
področja uporabe in vsebine revizij operacij in računovodskih izkazov ter metodologije za izbiro vzorca operacij;
(iv)
podrobnih pravil o uporabi podatkov, zbranih med revizijami, ki jih izvedejo uradniki ali pooblaščeni predstavniki Komisije;
(v)
podrobnih pravil o merilih za ugotavljanje resnih pomanjkljivosti v uspešnem delovanju sistemov upravljanja in nadzora, vključno z glavnimi vrstami takšnih pomanjkljivosti, ter o merilih za določitev stopnje finančnega popravka, ki se uporabi, in merilih za uporabo pavšalnih stopenj ali ekstrapoliranih finančnih popravkov.
POGLAVJE II
DOLOČBE, KI DOPOLNJUJEJO DRUGI DEL UREDBE (EU) ŠT. 1303/2013 V ZVEZI S SKLADI ESI
ODDELEK I
Merila za določitev stopnje finančnega popravka, ki se uporabi na podlagi okvira uspešnosti
(četrti pododstavek člena 22(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
Člen 2
Določitev stopnje finančnega popravka
(četrti pododstavek člena 22(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Stopnja finančnega popravka, ki ga Komisija uporabi v skladu s členom 22(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013, je pavšalna stopnja, določena na podlagi razmerja med povprečjem končnih stopenj realizacije za vse kazalnike učinka in ključne faze izvajanja iz okvira uspešnosti ter končno stopnjo realizacije za finančni kazalnik iz navedenega okvira uspešnosti (t. i. koeficient realizacije/absorpcije).
2. Koeficient realizacije/absorpcije se izračuna na naslednji način:
(a)
končna dosežena vrednost vsakega kazalnika učinka in ključne faze izvajanja iz okvira uspešnosti v zvezi s posamezno prednostno nalogo se deli z ustrezno ciljno vrednostjo, rezultat pa je končna stopnja realizacije, izražena v odstotku cilja;
(b)
določi se povprečje končnih stopenj realizacije za vse kazalnike učinka in ključne faze izvajanja, izbrane za okvir uspešnosti v zvezi s posamezno prednostno nalogo. V ta namen se končna stopnja realizacije, ki je višja od 100 %, zaokroži na 100 %;
(c)
končna dosežena vrednost za finančni kazalnik, izbran za okvir uspešnosti v zvezi s posamezno prednostno nalogo, se deli z ustrezno ciljno vrednostjo, rezultat pa je končna stopnja realizacije, izražena v odstotku cilja. V ta namen se končna stopnja realizacije, ki je višja od 100 %, zaokroži na 100 %;
(d)
povprečje končnih stopenj realizacije za vse kazalnike učinka in ključne faze izvajanja, izbrane za okvir uspešnosti v zvezi s posamezno prednostno nalogo, se deli s končno stopnjo realizacije za finančni kazalnik, izbran za okvir uspešnosti v zvezi s posamezno prednostno nalogo.
3. Če se prednostna naloga navezuje na več kot en sklad ESI ali več kot eno kategorijo regije, se koeficient realizacije/absorpcije izračuna za vsak sklad ESI in/ali vsako kategorijo regije posebej.
Člen 3
Stopnja finančnega popravka
(četrti pododstavek člena 22(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Stopnja finančnega popravka se določi na naslednji način:
(a)
za koeficient realizacije/absorpcije, nižji od 65 %, vendar ne nižji od 60 %, se uporabi 5-odstotna pavšalna stopnja;
(b)
za koeficient realizacije/absorpcije, nižji od 60 %, vendar ne nižji od 50 %, se uporabi 10-odstotna pavšalna stopnja;
(c)
za koeficient realizacije/absorpcije, nižji od 50 %, se uporabi 25-odstotna pavšalna stopnja.
2. Pavšalna stopnja se uporabi za prispevek iz sklada ESI na podlagi izdatkov, ki jih v okviru zadevne prednostne naloge, ki izpolnjuje pogoje iz prvega pododstavka člena 22(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013, prijavi država članica, po tem, ko so že bili uporabljeni morebitni drugi finančni popravki.
Za prednostne naloge, ki se navezujejo na več kot en sklad ESI ali na več kot eno kategorijo regije, se pavšalna stopnja uporabi za vsak sklad ESI in/ali vsako kategorijo regije.
3. Zunanji dejavniki, ki prispevajo k resnemu nedoseganju ciljev, razen tistih iz tretjega pododstavka člena 22(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013, se obravnavajo za vsak primer posebej. Pavšalni popravek iz odstavka 1 se lahko zmanjša za do 50 %, pri čemer se upošteva, v kolikšnem obsegu ti dejavniki prispevajo k resnemu nedoseganju ciljev.
4. Če je uporaba pavšalne stopnje, določene na podlagi odstavka 1, nesorazmerna, se višina popravka zmanjša.
ODDELEK II
Finančni instrumenti
Člen 4
Posebna pravila o nakupu zemljišč
(Člen 37(13) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Finančni instrumenti, ki se financirajo iz ESRR, Kohezijskega sklada in EKSRP, lahko podpirajo naložbe, ki vključujejo nakup nepozidanega in pozidanega zemljišča, za znesek, ki ne presega 10 % prispevka iz programa, plačanega končnemu prejemniku. Pri jamstvih se ta odstotek uporabi za znesek posojila ali drugih instrumentov delitve tveganja.
2. Kadar se s finančnimi instrumenti zagotavlja podpora končnim prejemnikom v zvezi z naložbami v infrastrukturo s ciljem, da se podprejo dejavnosti urbanega razvoja in urbane regeneracije, je prag iz odstavka 1 določen na 20 %.
3. V izjemnih in ustrezno utemeljenih primerih lahko organ upravljanja pri operacijah v zvezi z ohranjanjem okolja odstopa od pragov iz odstavkov 1 in 2.
Člen 5
Kombinacija tehnične pomoči in finančnih instrumentov
(Člen 37(13) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
Nepovratna sredstva za tehnično pomoč je mogoče na podlagi člena 37(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013 kombinirati s finančnimi instrumenti v okviru ene same operacije samo za namen tehnične priprave predvidene naložbe v korist končnega prejemnika, ki bo podprt s to operacijo.
Člen 6
Posebna pravila glede vloge, obveznosti in odgovornosti organov, ki izvajajo finančne instrumente
(tretji pododstavek člena 38(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Organi, ki izvajajo finančne instrumente, opravljajo svoje dolžnosti v skladu s pravom, ki se uporablja, ter ravnajo s strokovno odgovornostjo, učinkovitostjo, preglednostjo in skrbnostjo, ki se pričakuje od strokovnega subjekta z izkušnjami pri izvajanju finančnih instrumentov. Zagotovijo, da:
(a)
se pri izbiri končnih prejemnikov podpore iz finančnih instrumentov ustrezno upoštevata narava finančnega instrumenta in potencialna ekonomska vzdržnost naložbenih projektov, ki bodo financirani. Izbira temelji na preglednih in objektivnih merilih ter ne povzroča navzkrižja interesov;
(b)
se končne prejemnike v skladu z zahtevami iz člena 115 Uredbe (EU) št. 1303/2013 za ESRR, ESS in Kohezijski sklad, člena 66(1)(c)(i) Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) za EKSRP in v skladu z bodočim pravnim aktom Unije o določitvi pogojev za finančno podporo za pomorsko in ribiško politiko za programsko obdobje 2014-2020 (v nadaljnjem besedilu: uredba o ESPR) obvesti o možnosti financiranja v okviru programov, ki jih sofinancirajo skladi ESI;
(c)
je s finančnimi instrumenti zagotovljena podpora sorazmerna in ima kar najmanjši učinek izkrivljanja za konkurenco;
(d)
je preferenčno plačilo zasebnim vlagateljem ali javnim vlagateljem, ki delujejo po načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu, določeno v členu 37(2)(c) in členu 44(1)(b) Uredbe (EU) št. 1303/2013, sorazmerno s tveganji, ki jih ti vlagatelji nosijo, in omejeno na potrebni minimum, da se takšni vlagatelji privabijo, kar se zagotovi z ustreznimi pogoji in postopkovnimi jamstvi.
2. Ker neposredna finančna odgovornost organa upravljanja v razmerju do organov, ki izvajajo finančne instrumente, ali končnih prejemnikov, pa tudi njegova odgovornost glede morebitnih drugih dolgov ali obveznosti iz naslova finančnega instrumenta, ne sme presegati zneska, ki ga je organ upravljanja odobril za finančni instrument v skladu z ustreznim sporazumom o financiranju, organi, ki izvajajo finančne instrumente, zagotovijo, da zoper organ upravljanja ni mogoče uveljavljati zahtevkov nad zneskom, ki ga je odobril za finančni instrument.
3. Organi, ki izvajajo finančne instrumente, so odgovorni za povračilo prispevkov iz programa, na katere so vplivale nepravilnosti, skupaj z obrestmi in drugimi dobički, ki jih ustvarijo ti prispevki.
Vendar pa organi, ki izvajajo finančne instrumente, niso odgovorni za povračilo zneskov iz prvega pododstavka, če za posamezno nepravilnost dokažejo, da so kumulativno izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)
nepravilnost je nastala na ravni končnih prejemnikov oz. pri skladu skladov na ravni finančnih posrednikov ali končnih prejemnikov;
(b)
organi, ki izvajajo finančne instrumente, so izpolnili zahteve iz odstavka 1 tega člena v zvezi s prispevki iz programa, na katere je vplivala nepravilnost;
(c)
zneskov, na katere je vplivala nepravilnost, ni bilo mogoče izterjati, čeprav so organi, ki izvajajo finančne instrumente, s primerno skrbnostjo izčrpali vsa pravna sredstva in pogodbene ukrepe, ki so jim na voljo.
Člen 7
Merila za izbiro organov, ki izvajajo finančne instrumente
(tretji pododstavek člena 38(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Organ upravljanja se pri izbiri organa iz člena 38(4)(a) ter člena 38(4)(b)(ii) in (b)(iii) Uredbe (EU) št. 1303/2013, ki bo izvajal finančni instrument, prepriča, da zadevni organ izpolnjuje naslednje minimalne zahteve:
(a)
pooblastilo po pravu Unije in nacionalnem pravu za izvajanje zadevnih nalog;
(b)
primerna ekonomska in finančna vzdržnost;
(c)
primerna zmogljivost za izvajanje finančnega instrumenta, vključno z organizacijsko strukturo in upravljavskim okvirom, ki organu upravljanja ponuja potrebno zagotovilo;
(d)
obstoj uspešnega in učinkovitega sistema notranjega nadzora;
(e)
uporaba računovodskega sistema, ki pravočasno zagotavlja točne, popolne in zanesljive informacije;
(f)
pristanek na revizijo s strani revizijskih organov države članice, Komisije in Evropskega računskega sodišča.
2. Organ upravljanja pri izbiri organa iz odstavka 1 ustrezno upošteva naravo finančnega instrumenta, ki se bo izvajal, izkušnje zadevnega organa pri izvajanju podobnih finančnih instrumentov, strokovno znanje in izkušnje predlaganih članov ekipe ter operativno in finančno zmogljivost zadevnega organa. Izbira temelji na preglednih in objektivnih merilih ter ne povzroča navzkrižja interesov. Uporabijo se vsaj naslednja merila za izbiro:
(a)
zanesljivost in verodostojnost metodologije za opredelitev in oceno finančnih posrednikov oziroma končnih prejemnikov;
(b)
raven stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, povezanih z izvajanjem finančnega instrumenta, ter predlagana metodologija za njihov izračun;
(c)
pogoji v zvezi s podporo, ki se zagotavlja končnim prejemnikom, vključno z oblikovanjem cen;
(d)
sposobnost mobilizacije dodatnih sredstev za naložbe v korist končnih prejemnikov poleg prispevkov programa;
(e)
dokazana dodatna dejavnost v primerjavi z obstoječo dejavnostjo;
(f)
če organ, ki izvaja finančni instrument, temu instrumentu nameni lastna finančna sredstva ali nosi del tveganja, predlagani ukrepi za usklajevanje interesov in omejitev mogočega navzkrižja interesov.
3. Če organ, ki izvaja sklad skladov, vključno z EIB, za izvajanje nalog pooblasti finančnega posrednika, zagotovi, da so v zvezi s tem finančnim posrednikom izpolnjeni zahteve in merila iz odstavkov 1 in 2.
Člen 8
Posebna pravila o jamstvih, ki se zagotovijo prek finančnih instrumentov
(tretji pododstavek člena 38(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
Če se s finančnimi instrumenti zagotovijo jamstva, morajo biti izpolnjene naslednje zahteve:
(a)
doseženo je ustrezno multiplikacijsko razmerje med zneskom prispevka iz programa, določenega za kritje pričakovanih in nepričakovanih izgub iz naslova novih posojil ali drugih instrumentov delitve tveganja, ki jih bodo krila jamstva, ter vrednostjo ustreznih izplačanih novih posojil ali drugih instrumentov delitve tveganja;
(b)
multiplikacijsko razmerje je določeno na podlagi preudarne predhodne ocene tveganj za posamezni ponujeni jamstveni produkt, pri čemer se upoštevajo posebni tržni pogoji, naložbena strategija finančnega instrumenta ter načeli gospodarnosti in učinkovitosti. Predhodna ocena tveganj se lahko ponovno pregleda, če to utemeljuje razvoj tržnih pogojev;
(c)
navedena predhodna ocena tveganj se upošteva pri prispevku iz programa, ki se nameni za morebitna izplačila jamstev;
(d)
če finančni posrednik ali subjekt, ki ima koristi od jamstev, končnim prejemnikom ni izplačal načrtovanega zneska novih posojil ali drugih instrumentov delitve tveganj, se upravičeni izdatki sorazmerno zmanjšajo.
Člen 9
Upravljanje in nadzor finančnih instrumentov, oblikovanih na nacionalni, regionalni, transnacionalni ali čezmejni ravni
(Člen 40(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Pri operacijah, ki v skladu s členom 38(1)(b) Uredbe (EU) št. 1303/2013 vključujejo podporo iz programov za finančne instrumente, oblikovane na nacionalni, regionalni, transnacionalni ali čezmejni ravni, organ upravljanja poskrbi, da:
(a)
je operacija med ocenjevanjem in izbiro operacije kot tudi med oblikovanjem in izvajanjem finančnega instrumenta skladna s pravom, ki se uporablja, zadevnim programom in zadevnim sporazumom o financiranju;
(b)
sporazumi o financiranju vsebujejo določbe o zahtevah glede revizije in o revizijski sledi v skladu s točko 1(e) Priloge IV k Uredbi (EU) št. 1303/2013;
(c)
se preverjanja upravljanja izvajajo v celotnem programskem obdobju ter med oblikovanjem in izvajanjem finančnih instrumentov v skladu s členom 125(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 glede ESRR, ESS, Kohezijskega sklada in ESPR ter v skladu s členom 58(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1305/2013 glede EKSRP;
(d)
dokazila o izdatkih, ki se prijavijo kot upravičeni:
(i)
v zvezi s posamezno operacijo hrani organ upravljanja, finančni posrednik ali, če se finančni instrument izvaja prek sklada skladov, organ, ki izvaja sklad skladov, da se zagotovijo dokazi o namenski rabi sredstev in spoštovanju prava, ki se uporablja, ter izpolnjevanju meril in pogojev za financiranje v okviru ustreznih programov;
(ii)
so na voljo, da se lahko preverita zakonitost in pravilnost izdatkov, prijavljenih Komisiji;
(e)
dokazila, ki omogočajo preverjanje spoštovanja prava Unije in nacionalnega prava ter izpolnjevanja pogojev za financiranje vključujejo vsaj:
(i)
dokumentacijo v zvezi z oblikovanjem finančnega instrumenta;
(ii)
dokumentacijo, iz katere so razvidni zneski prispevkov v finančni instrument iz vsakega programa in v okviru vsake prednostne osi, upravičeni izdatki v okviru programov, obresti in drugi dobički, ki jih ustvarja podpora iz skladov ESI v skladu s členom 43 Uredbe (EU) št. 1303/2013, ter ponovna uporaba virov, ki se lahko pripišejo skladom ESI v skladu s členom 44 navedene uredbe;
(iii)
dokumentacijo o načinu delovanja finančnega instrumenta, vključno v zvezi s spremljanjem, poročanjem in preverjanji;
(iv)
dokumentacijo, ki dokazuje skladnost s členi 43, 44 in 45 Uredbe (EU) št. 1303/2013;
(v)
dokumentacijo v zvezi z izstopi prispevkov programa ter likvidacijo finančnega instrumenta;
(vi)
dokumentacijo v zvezi s stroški upravljanja in provizijami za upravljanje;
(vii)
obrazce vlog ali enakovredne dokumente, ki jih skupaj z dokazili predložijo končni prejemniki, vključno s poslovnimi načrti in, če je ustrezno, zaključnimi računi iz prejšnjih let;
(viii)
kontrolne sezname in poročila organov, ki izvajajo finančni instrument, če so na voljo;
(ix)
izjave, predložene v zvezi s pomočjo de minimis, če je to ustrezno;
(x)
podpisane sporazume v zvezi s podporo, ki se zagotavlja prek finančnega instrumenta, vključno z lastniškim kapitalom, posojili, jamstvi ali drugimi oblikami naložb v korist končnih prejemnikov;
(xi)
dokazila o namenski porabi podpore, zagotovljene prek finančnega instrumenta;
(xii)
evidenco o gibanjih kapitala med organom upravljanja in finančnim instrumentom ter v okviru finančnega instrumenta na vseh ravneh do končnih prejemnikov, in pri jamstvih dokazilo, da so bila posojila izplačana;
(xiii)
ločene evidence ali računovodske kode za plačane prispevke iz programa ali jamstva, ki se s finančnim instrumentom odobrijo v korist končnega prejemnika.
2. Pri operacijah, ki vključujejo podporo iz programov za finančne instrumente v okviru ESRR, ESS, Kohezijskega sklada in ESPR, revizijski organi zagotovijo, da so finančni instrumenti predmet revizije v celotnem programskem obdobju vse do zaključka, tako v okviru revizij sistemov kot v okviru revizij operacij v skladu s členom 127(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Pri operacijah, ki vključujejo podporo iz programov za finančne instrumente v okviru EKSRP, revizijski organi zagotovijo, da so finančni instrumenti predmet revizije v celotnem programskem obdobju vse do zaključka, tako v okviru revizij sistemov kot v okviru revizij operacij v skladu s členom 59 Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4).
3. Kadar finančne instrumente izvaja EIB v skladu s členom 38(4)(b)(i) Uredbe (EU) št. 1303/2013:
(a)
organ upravljanja pooblasti podjetje, ki deluje v skladu s splošnim okvirom, kot ga določi Komisija, da v zvezi z operacijo izvede preverjanja na kraju samem v smislu člena 125(5)(b) Uredbe (EU) št. 2013/2013;
(b)
revizijski organ pooblasti podjetje, ki deluje v skladu s splošnim okvirom, kot ga določi Komisija, za izvajanje revizij operacije.
Revizijski organ pripravi revizijsko mnenje na podlagi informacij, ki mu jih zagotovi pooblaščeno podjetje.
4. Če Komisija ne določi splošnega okvira iz odstavka 3, ji organ upravljanja v predhodno odobritev predloži metodologijo, ki jo predlaga za izvajanje preverjanj na kraju samem, revizijski organ pa metodologijo za izvajanje revizij.
Člen 10
Pravila o ustavitvi plačil finančnim instrumentom ter posledične prilagoditve vlog za plačilo
(Člen 41(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
Države članice in organi upravljanja lahko prispevke iz programov, namenjene finančnim instrumentom iz točke (a) člena 38(1) in finančnim instrumentom iz točke (b) člena 38(1), ki se izvajajo v skladu s točkama (a) in (b) člena 38(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013, ustavijo le, če prispevki še niso bili vključeni v vlogo za plačilo v skladu s členom 41 navedene uredbe. Vendar pa se prispevki za finančne instrumente, ki se podpirajo iz ESRR, ESS, Kohezijskega sklada in ESPR, lahko umaknejo tudi, če se naslednja vloga za plačilo spremeni tako, da se ustrezni izdatki umaknejo ali nadomestijo.
Člen 11
Sistem kapitalizacije letnih obrokov za subvencionirane obrestne mere in subvencionirane provizije za jamstvo
(tretji pododstavek člena 42(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Kapitalizirane subvencionirane obrestne mere in subvencionirane provizije za jamstvo iz člena 42(1)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se izračunajo ob koncu obdobja upravičenosti kot vsota diskontiranih plačilnih obveznosti za namene in obdobja, določena v navedenem členu, in v skladu z zadevnimi sporazumi o financiranju.
2. Vsa sredstva, ki so na depozitnem računu po izteku obdobja iz člena 42(1)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali, zaradi nepričakovane likvidacije finančnega instrumenta, pred iztekom tega obdobja, se porabijo v skladu s členom 45 navedene uredbe.
Člen 12
Merila za izračun stroškov upravljanja in pristojbin za upravljanje na podlagi uspešnosti
(Člen 42(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Organ upravljanja izračuna stroške upravljanja in provizije za upravljanje, ki se lahko prijavijo kot upravičeni izdatki v skladu s členom 42(1)(d) Uredbe (EU) št. 1303/2013, na osnovi naslednjih meril, ki temeljijo na uspešnosti, v skladu s členom 42(5) navedene uredbe:
(a)
izplačila prispevkov programa iz skladov ESI;
(b)
sredstva, vrnjena iz naslova naložb ali zaradi sprostitve sredstev, odobrenih za pogodbe o jamstvih;
(c)
kakovost ukrepov, ki spremljajo naložbo ter se izvedejo pred odločitvijo o naložbi in po njej, da se poveča njen učinek, ter
(d)
prispevek finančnega instrumenta k ciljem in rezultatom programa.
2. Organ upravljanja obvesti odbor za spremljanje, ustanovljen na podlagi člena 47 Uredbe (EU) št. 1303/2013, o določbah v zvezi z izračunom na podlagi uspešnosti za nastale stroške upravljanja ali provizije za upravljanje finančnega instrumenta. Odbor za spremljanje je letno obveščen o stroških upravljanja in provizijah za upravljanje, ki so bili dejansko plačani v predhodnem koledarskem letu.
Člen 13
Pragovi za stroške upravljanja in provizije za upravljanje
(Člen 42(5) in (6) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Stroški upravljanja in provizije za upravljanje, ki jih organ, ki izvaja sklad skladov, lahko prijavi kot upravičene izdatke v skladu s členom 42(1)(d) Uredbe (EU) št. 1303/2013, ne presegajo seštevka:
(a)
v prvih 12 mesecih po podpisu sporazuma o financiranju: 3 % prispevkov iz programa, plačanih v sklad skladov, v naslednjih 12 mesecih 1 %, vsako nadaljnje leto pa 0,5 %, izračunano po načelu časovne porazdelitve od datuma dejanskega plačila v sklad skladov do izteka obdobja upravičenosti, vračila organu upravljanja ali datuma likvidacije, pri čemer se upošteva zgodnejši datum, in
(b)
letno 0,5 % prispevkov iz programa, plačanih iz sklada skladov finančnim posrednikom, izračunano po načelu časovne porazdelitve od datuma dejanskega plačila iz sklada skladov do vračila vanj, izteka obdobja upravičenosti ali datuma likvidacije, pri čemer se upošteva zgodnejši datum.
2. Stroški upravljanja in provizije za upravljanje, ki jih organi, ki izvajajo finančne instrumente za zagotavljanje lastniškega kapitala, posojil, jamstev in mikrokreditov, tudi v kombinaciji z nepovratnimi sredstvi, subvencioniranimi obrestnimi merami ali subvencioniranimi provizijami za jamstvo v skladu s členom 37(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko prijavijo kot upravičene izdatke v skladu s členom 42(1)(d) navedene uredbe, ne presegajo seštevka:
(a)
osnovnega nadomestila, ki se izračuna na naslednji način:
(i)
za finančni instrument, ki zagotavlja lastniški kapital, prvih 24 mesecev po podpisu sporazuma o financiranju letno 2,5 % prispevkov iz programa, odobrenih za finančni instrument na podlagi zadevnega sporazuma o financiranju, nato pa letno 1 %, izračunano po načelu časovne porazdelitve od datuma podpisa zadevnega sporazuma o financiranju do izteka obdobja upravičenosti, vračila prispevkov organu upravljanja ali skladu skladov ali datuma likvidacije, pri čemer se upošteva zgodnejši datum;;
(ii)
za finančni instrument v vseh drugih primerih letno 0,5 % prispevkov iz programa, plačanih finančnemu instrumentu, izračunano po načelu časovne porazdelitve od trenutka dejanskega plačila finančnemu instrumentu do izteka obdobja upravičenosti, vračila organu upravljanja ali skladu skladov ali datuma likvidacije, pri čemer se upošteva zgodnejši datum, in
(b)
nadomestila, ki temelji na uspešnosti in se izračuna na naslednji način:
(i)
za finančni instrument, ki zagotavlja lastniški kapital: letno 2,5 % prispevkov iz programa, ki se v smislu člena 42(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 plačajo končnim prejemnikom v obliki lastniškega kapitala, in reinvestiranih sredstev, ki se lahko pripišejo prispevkom iz programa, ki še morajo biti vrnjeni finančnemu instrumentu, izračunano po načelu časovne porazdelitve od datuma plačila končnemu prejemniku do vračila naložbe, zaključka postopka izterjave v primeru odpisa ali do izteka obdobja upravičenosti, pri čemer se upošteva zgodnejši datum;
(ii)
za finančni instrument, ki zagotavlja posojila: letno 1 % prispevkov iz programa, ki se v smislu člena 42(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 plačajo končnim prejemnikom v obliki posojil, in reinvestiranih sredstev, ki se lahko pripišejo prispevkom iz programa, ki še morajo biti vrnjeni finančnemu instrumentu, izračunano po načelu časovne porazdelitve od datuma plačila končnemu prejemniku do vračila naložbe, zaključka postopka izterjave v primeru neodplačevanja ali izteka obdobja upravičenosti, pri čemer se upošteva zgodnejši datum;
(iii)
za finančni instrument, ki zagotavlja jamstva: letno 1,5 % prispevkov iz programa, ki so v smislu člena 42(1)(b) Uredbe (EU) št. 1303/2013 odobreni za tekoče pogodbe o jamstvu, in iz ponovno uporabljenih sredstev, ki se lahko pripišejo prispevkom iz programa, izračunano po načelu časovne porazdelitve od datuma odobritve sredstev do izteka pogodbe o jamstvu, zaključka postopka izterjave v primeru neodplačevanja ali izteka obdobja upravičenosti, pri čemer se upošteva zgodnejši datum;
(iv)
za finančni instrument, ki zagotavlja mikrokredite: letno 1,5 % prispevkov iz programa, ki se v smislu člena 42(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 plačajo končnim prejemnikom v obliki mikrokreditov, in reinvestiranih sredstev, ki se lahko pripišejo prispevkom iz programa, ki še morajo biti vrnjeni finančnemu instrumentu, izračunano po načelu časovne porazdelitve od datuma plačila končnemu prejemniku do vračila naložbe, zaključka postopka izterjave v primeru neodplačevanja ali izteka obdobja upravičenosti, pri čemer se upošteva zgodnejši datum;
(v)
za finančni instrument, ki zagotavlja nepovratna sredstva, subvencionirane obrestne mere ali subvencionirane provizije za jamstvo v skladu s členom 37(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013: letno 0,5 % zneska nepovratnih sredstev, ki se v smislu člena 42(1)(a) navedene uredbe plačajo v korist končnih prejemnikov.
Določbe tega odstavka se uporabljajo za organ, ki izvaja finančni instrument, ki zagotavlja jamstva, tudi če ta isti organ izvaja sklad skladov, s pridržkom določb odstavka 4.
3. Skupni znesek stroškov upravljanja in provizij za upravljanje v obdobju upravičenosti iz člena 65(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ne presega naslednjih pragov:
(a)
za sklad skladov: 7 % skupnega zneska prispevkov iz programa, plačanih skladu skladov;
(b)
za finančni instrument, ki zagotavlja lastniški kapital: 20 % skupnega zneska prispevkov iz programa, plačanih finančnemu instrumentu;
(c)
za finančni instrument, ki zagotavlja posojila: 8 % skupnega zneska prispevkov iz programa, plačanih finančnemu instrumentu;
(d)
za finančni instrument, ki zagotavlja jamstva: 10 % skupnega zneska prispevkov iz programa, plačanih finančnemu instrumentu;
(e)
za finančni instrument, ki zagotavlja mikrokredite: 10 % skupnega zneska prispevkov iz programa, plačanih finančnemu instrumentu;
(f)
za finančni instrument, ki zagotavlja nepovratna sredstva, subvencionirane obrestne mere ali subvencionirane provizije za jamstvo v skladu s členom 37(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013: 6 % skupnega zneska prispevkov iz programa, plačanih finančnemu instrumentu.
4. Kadar isti organ izvaja sklad skladov in hkrati finančni instrument, se niti zneski upravičenih stroškov upravljanja in provizij za upravljanje na podlagi odstavkov 1 in 2 niti pragovi iz odstavka 3 ne kumulirajo za iste prispevke iz programa ali ista reinvestirana sredstva, ki se lahko pripišejo prispevkom iz programa.
5. Če večino kapitala, vloženega v finančne posrednike, ki zagotavljajo lastniški kapital, zagotovijo zasebni vlagatelji ali javni vlagatelji, ki delujejo po načelu vlagatelja v tržnem gospodarstvu, in se prispevki iz programa zagotavljajo pari passu z zasebnimi vlagatelji, so stroški upravljanja in provizij za upravljanje skladni s tržnimi pogoji ter ne presegajo stroškov in provizij, ki bi jih plačali zasebni vlagatelji.
6. Pragovi iz odstavkov 1, 2 in 3 se lahko presežejo, če stroške upravljanja ali provizije za upravljanje zaračuna organ, ki izvaja finančni instrument, vključno z organom, ki izvaja sklad skladov, kadar je to ustrezno, če je bil izbran na podlagi konkurenčnega razpisnega postopka v skladu s pravili, ki se uporabljajo, in se je v okviru tega postopka pokazala potreba po višjih stroških upravljanja in provizij za upravljanje.
Člen 14
Povračilo kapitaliziranih stroškov upravljanja in provizij za upravljanje za instrumente, ki temeljijo na lastniškem kapitalu, in mikrokredite
(člen 42(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Kapitalizirani stroški upravljanja in provizije za upravljanje, ki jih je treba povrniti kot upravičene izdatke v skladu s členom 42(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013, se izračunajo ob koncu obdobja upravičenosti kot vsota diskontiranih stroškov upravljanja in provizij za upravljanje, ki jih je treba plačati po obdobju upravičenosti za obdobje iz člena 42(2) navedene uredbe ter v skladu z ustreznimi sporazumi o financiranju.
2. Kapitalizirani stroški upravljanja in provizije za upravljanje, ki jih je treba po obdobju upravičenosti plačati za finančne instrumente, ki zagotavljajo mikrokredite, letno ne presegajo 1 % prispevkov iz programa, ki se končnim prejemnikom v smislu člena 42(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 izplačajo v obliki posojil, ki jih je treba še vrniti v finančni instrument; ta znesek se izračuna po načelu časovne porazdelitve od konca obdobja upravičenosti do vračila naložbe ali do zaključka postopka izterjave v primeru neodplačevanja ali obdobja iz člena 42(2) navedene uredbe, pri čemer se upošteva zgodnejši datum.
3. Kapitalizirani stroški upravljanja in provizije za upravljanje, ki jih je treba plačati po obdobju upravičenosti pri finančnih instrumentih, ki zagotavljajo lastniški kapital, letno ne presegajo 1,5 % prispevkov iz programa, ki se končnim prejemnikom v smislu člena 42(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 izplačajo v obliki lastniškega kapitala, ki jih je treba še vrniti v finančni instrument; ta znesek se izračuna po načelu časovne porazdelitve od konca obdobja upravičenosti do vračila naložbe ali do zaključka postopka izterjave v primeru neodplačevanja ali obdobja iz člena 42(2) navedene uredbe, pri čemer se upošteva zgodnejši datum.
4. Morebitna sredstva na depozitnem računu po obdobju iz člena 42(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali zaradi nepričakovane likvidacije finančnega instrumenta pred zaključkom navedenega obdobja se uporabijo v skladu s členom 45 navedene uredbe.
ODDELEK III
Metoda za izračun diskontiranega neto prihodka operacij, ki ustvarjajo neto prihodek
Člen 15
Metoda za izračun diskontiranega neto prihodka
(sedmi pododstavek člena 61(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Za namene uporabe metode iz točke (b) prvega pododstavka člena 61(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se diskontirani neto prihodek operacij izračuna tako, da se od diskontiranega prihodka odštejejo diskontirani stroški in po potrebi prišteje preostala vrednost naložbe.
2. Diskontirani neto prihodek operacije se izračuna za določeno referenčno obdobje, ki se uporablja za sektor operacije, kot je določen v Prilogi I. Referenčno obdobje zajema obdobje izvajanja operacije.
3. Prihodki in stroški se izračunajo po t. i. metodi prirasta, ki temelji na primerjavi prihodkov in stroškov v scenariju nove naložbe s prihodki in stroški v scenariju brez nove naložbe.
Kadar operacija zajema nova sredstva, so prihodki in stroški prihodki in stroški nove naložbe.
4. Kadar davek na dodano vrednost ni upravičeni strošek v skladu s členom 69(3)(c) Uredbe (EU) št. 1303/2013, izračun diskontiranega neto prihodka temelji na vrednostih brez davka na dodano vrednost.
Člen 16
Določitev dohodkov
(sedmi pododstavek člena 61(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
Za izračun diskontiranega neto prihodka se prihodki določijo, kot sledi:
(a)
kadar je primerno, se uporabnine določijo po načelu „onesnaževalec plača“, po potrebi pa se upošteva vidik cenovne dostopnosti;
(b)
prihodek ne vključuje prenosov iz nacionalnih ali regionalnih proračunov ali nacionalnih javnih sistemov zavarovanja;
(c)
kadar se z operacijo dodajajo nova sredstva v dopolnilo obstoječi storitvi ali infrastrukturi, se upoštevajo prispevki novih uporabnikov in dodatni prispevki obstoječih uporabnikov nove ali razširjene storitve ali infrastrukture.
Člen 17
Določitev stroškov
(sedmi pododstavek člena 61(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
Pri izračunu diskontiranega neto prihodka se upoštevajo naslednji stroški, ki nastanejo v referenčnem obdobju iz člena 15(2):
(a)
stroški nadomestitve opreme s kratko življenjsko dobo za zagotovitev tehničnega delovanja operacije;
(b)
fiksni operativni stroški, vključno s stroški vzdrževanja, na primer stroški osebja, vzdrževanja in popravil, splošnega upravljanja in administracije ter zavarovanja;
(c)
variabilni obratovalni stroški, vključno s stroški vzdrževanja, kot so potrošnja surovin, energije in drugega potrošnega materiala ter stroški vzdrževanja in popravil, če so ti potrebni za podaljšanje življenjske dobe operacije.
Člen 18
Preostala vrednost naložbe
(sedmi pododstavek člena 61(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Pri sredstvih operacije s pričakovano življenjsko dobo, ki presega referenčno obdobje iz člena 15(2), se njihova preostala vrednost določi z izračunom neto sedanje vrednosti denarnih tokov v preostalih letih trajanja operacije. V ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko za izračun preostale vrednosti uporabijo druge metode.
2. Preostala vrednost naložbe se vključi v izračun diskontiranega neto prihodka operacije, le če prihodki presegajo stroške iz člena 17.
Člen 19
Diskontiranje denarnih tokov
(sedmi pododstavek člena 61(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Pri izračunu stroškov in prihodkov se upoštevajo samo denarni tokovi, ki jih izplača ali prejme operacija. Denarni tokovi se določijo za vsako leto, v katerem jih izplača ali prejme operacija v referenčnem obdobju iz člena 15(2).
2. Nedenarne računovodske postavke, kot so amortizacija, rezerve za prihodnje stroške nadomestila in rezerve za nepredvidene dogodke, se izločijo iz izračuna.
3. Denarni tokovi se diskontirajo na sedanjo vrednost z realno finančno diskontno stopnjo v višini 4 % kot okvirno referenčno vrednostjo za operacije javnih naložb, sofinancirane iz skladov ESI.
4. Države članice lahko uporabijo finančno diskontno stopnjo, ki ni 4 %, če takšno referenčno vrednost utemeljijo ter zagotovijo njeno enotno uporabo za podobne operacije v istem sektorju.
5. Vrednosti, ki niso 4 %, se lahko utemeljijo na podlagi:
(a)
posebnih makroekonomskih razmer v državi članici ter mednarodnih makroekonomskih trendov in konjunkture ali
(b)
vrste vlagatelja ali strukture izvajanja, kot so javno-zasebna partnerstva, ali
(c)
vrste zadevnega sektorja.
6. Za določitev specifičnih finančnih diskontnih stopenj države članice ocenijo povprečni dolgoročni donos alternativne in netvegane naložbene košarice na nacionalni ali mednarodni ravni, ki je zanje najbolj relevantna. Upravičencem se zagotovijo informacije o različnih finančnih diskontnih stopnjah.
ODDELEK IV
Opredelitev pavšalnih stopenj za posredne stroške in povezanih metod, ki se uporabljajo v okviru drugih politik Unije
Člen 20
Financiranje na podlagi pavšalnih stopenj za posredne stroške na podlagi Uredbe (EU) št. 1290/2013
(drugi pododstavek člena 68(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
Posredni stroški se lahko izračunajo na podlagi pavšalne stopnje, določene v skladu s členom 29(1) Uredbe (EU) št. 1290/2013 za naslednje vrste operacij ali projektov, ki so del operacij:
(a)
operacije, ki jih podpira ESRR v okviru področnih oznak intervencije 056, 057 ali 060-065, kot so določene v tabeli 1 Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 215/2014 (5), ter se izvajajo v okviru ene od prednostnih naložb iz člena 5(1)(a) in (b), (2)(b), (3)(a) in (c) ter (4)(f) Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6);
(b)
operacije, ki jih podpira ESS v okviru področne oznake intervencije 04, kot je določena v tabeli 6 Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 215/2014, ter prispevajo h krepitvi raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij v skladu s členom 3(2)(c) Uredbe (EU) št. 1304/2013;
(c)
operacije, ki jih podpira EKSRP v skladu s členi 17, 26 ali 35 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ter prispevajo k prednostni nalogi Unije iz člena 5(1) navedene uredbe. Kadar se operacija načrtuje v skladu s členoma 17 in 26 Uredbe (EU) št. 1305/2013, se upoštevajo samo operacije, ki jih izvaja operativna skupina evropskega partnerstva za inovacije in se financirajo v skladu s členom 35(1)(c) navedene uredbe;
(d)
operacije, ki jih podpira ESPR in se načrtujejo v skladu s členi 28, 37 ali 41(5) bodočega pravnega akta Unije o določitvi pogojev za finančno podporo za pomorsko in ribiško politiko za programsko obdobje 2014-2020.
Člen 21
Financiranje na podlagi pavšalnih stopenj za posredne stroške na podlagi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012
(drugi pododstavek člena 68(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
Posredni stroški se lahko izračunajo na podlagi pavšalne stopnje, določene v skladu s členom 124(4) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7), za naslednje vrste operacij ali projektov, ki so del operacij:
(a)
operacije, ki jih podpira ESRR v okviru področnih oznak intervencije 085, 086 ali 087, kot so opredeljene v tabeli 1 Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 215/2014, ter se izvajajo v okviru ene od prednostnih naložb iz člena 5(5)(a) in (6)(d) Uredbe (EU) št. 1301/2013;
(b)
operacije, ki jih podpira ESS v okviru področne oznake intervencije 01, kot je opredeljena v tabeli 6 Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 215/2014, ter prispevajo k prehodu na nizkoogljično gospodarstvo, ki je odporno na podnebne spremembe, gospodarno z viri in okoljsko vzdržno, v skladu s členom 3(2)(a) Uredbe (EU) št. 1304/2013;
(c)
operacije, ki jih podpira EKSRP v skladu s členoma 17 in 25 Uredbe (EU) št. 1305/2013 ter prispevajo k prednostni nalogi Unije iz člena 5(4) in (5) navedene uredbe;
(d)
operacije, ki jih podpira ESPR in se načrtujejo v skladu s členom 36, členom 38, členom 39(1), členom 46(1)(e) in (i), členom 54 ter členom 79c(1)(b) bodočega pravnega akta Unije o določitvi pogojev za finančno podporo za pomorsko in ribiško politiko za programsko obdobje 2014-2020.
POGLAVJE III
DOLOČBE, KI DOPOLNJUJEJO TRETJI DEL UREDBE (EU) ŠT. 1303/2013 V ZVEZI Z ESRR IN KOHEZIJSKIM SKLADOM GLEDE METODOLOGIJE ZA IZVAJANJE PREGLEDA KAKOVOSTI VELIKIH PROJEKTOV
Člen 22
Zahteve za neodvisne strokovnjake, ki opravijo pregled kakovosti
(četrti odstavek člena 101 Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Pregled kakovosti velikih projektov iz tretjega odstavka člena 101 Uredbe (EU) št. 1303/2013 opravijo neodvisni strokovnjaki, ki:
(a)
imajo obsežne tehnične izkušnje v zvezi z vsemi stopnjami cikla projekta;
(b)
imajo obsežne mednarodne izkušnje v zadevnih naložbenih področjih;
(c)
imajo obsežno strokovno znanje na področju analize in ocene družbeno-gospodarskih koristi;
(d)
imajo obsežno znanje in izkušnje na področju zadevnega prava Unije ter politik in postopkov;
(e)
so neodvisni od vseh organov, neposredno ali posredno vključenih v postopke odobritve, izvajanja ali delovanja velikega projekta;
(f)
so brez navzkrižja interesov na kateri koli ravni v zvezi z velikim projektom;
(g)
nimajo komercialnega interesa v zvezi z velikim projektom;
(h)
imajo potrebna jezikovna znanja.
2. Kadar država članica za opravljanje teh nalog predlaga neodvisne strokovnjake, ki se jim ne zagotavlja tehnična podpora na pobudo Komisije iz člena 58 Uredbe (EU) št. 1303/2013, v skladu s tretjim odstavkom člena 101 navedene uredbe Komisiji predloži zahtevek za pridobitev soglasja. To soglasje temelji na dokumentih, ki dokazujejo, da strokovnjaki izpolnjujejo zahteve iz odstavka 1 tega člena.
Komisija državo članico v treh mesecih od predložitve zahtevka obvesti, ali se strinja s predlogom v zvezi z neodvisnimi strokovnjaki.
Člen 23
Pregled kakovosti velikih projektov
(četrti odstavek člena 101 Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Neodvisni strokovnjaki izvedejo oceno na podlagi informacij iz točk (a) do (i) prvega odstavka člena 101 Uredbe (EU) št. 1303/2013. Neodvisni strokovnjaki lahko zahtevajo dodatne elemente v zvezi s temi informacijami, ki so po njihovem mnenju potrebni za pregled kakovosti.
Država članica se z neodvisnimi strokovnjaki lahko dogovori, da se to delo dopolni z ogledi na terenu.
Neodvisni strokovnjaki se lahko po dogovoru z državami članicami za izvedbo ocene s Komisijo posvetujejo o relevantnih vprašanjih glede državne pomoči.
2. Neodvisni strokovnjaki pri pregledu kakovosti sprejmejo naslednje ukrepe:
(a)
preverijo, ali je operacija veliki projekt v smislu člena 100 Uredbe (EU) št. 1303/2013, ali veliki projekt ni končana operacija v smislu člena 2(14) in člena 65(6) navedene uredbe ter ali je veliki projekt vključen v ustrezen operativni program;
(b)
preverijo popolnost, doslednost in točnost informacij iz točk (a) do (i) prvega pododstavka člena 101 Uredbe (EU) št. 1303/2013, predloženih v obliki iz petega odstavka člena 101 Uredbe (EU) št. 1303/2013;
(c)
ocenijo kakovost velikega projekta na podlagi meril iz Priloge II k tej uredbi;
(d)
pripravijo poročilo o neodvisnem pregledu kakovosti (v nadaljnjem besedilu: poročilo) v obliki iz tretjega pododstavka člena 102(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013. Neodvisni strokovnjaki v poročilu nedvoumno navedejo in utemeljijo svoje ugotovitve v zvezi z elementi iz tega odstavka.
3. Veliki projekt se pri pregledu kakovosti oceni pozitivno v smislu člena 102(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013, če neodvisni strokovnjaki ugotovijo, da so izpolnjena vsa merila iz Priloge II k tej uredbi.
POGLAVJE IV
DOLOČBE, KI DOPOLNJUJEJO ČETRTI DEL UREDBE (EU) ŠT. 1303/2013 V ZVEZI Z ESRR, ESS, KOHEZIJSKIM SKLADOM IN ESPR
ODDELEK I
Podatki, ki se beležijo in hranijo v računalniški obliki
Člen 24
Podatki, ki se beležijo in hranijo v računalniški obliki
(člen 125(8) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Informacije o podatkih, ki jih je treba beležiti in hraniti v računalniški obliki za vsako operacijo v sistemu spremljanja, vzpostavljenega v skladu s členom 125(2)(d) Uredbe (EU) št. 1303/2013, so določene v Prilogi III k tej uredbi.
2. Podatki se beležijo in hranijo za vsako operacijo, vključno s podatki o posameznih udeležencih, če je to primerno, da se omogoči njihova agregacija, kadar je to potrebno za namene spremljanja, ocenjevanja, finančnega upravljanja, preverjanja in revizije. Možna mora biti tudi agregacija takih podatkov za celotno programsko obdobje. Za ESS se podatki beležijo in hranijo tako, da se organom upravljanja omogoči izvajanje nalog v zvezi s spremljanjem in ocenjevanjem v skladu z zahtevami iz člena 56 Uredbe (EU) št. 1303/2013, členov 5 in 19 Uredbe (EU) št. 1304/2013 ter prilog I in II k navedeni uredbi.
3. Kadar operacija prejema podporo iz več kot enega operativnega programa, prednostne naloge ali sklada ali v okviru več kot ene kategorije regij, se informacije iz polj 23-113 Priloge III beležijo tako, da se omogoči razčlenitev podatkov po operativnem programu, prednostni nalogi, skladu ali kategoriji regij. Poleg tega mora biti podatke za kazalnike iz polj 31-40 Priloge III mogoče razčleniti po prednostni naložbi in spolu, kadar je to primerno.
ODDELEK II
Revizijska sled in uporaba podatkov, zbranih med revizijami
Člen 25
Podrobne minimalne zahteve za revizijsko sled
(člen 125(9) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Podrobne minimalne zahteve za revizijsko sled v zvezi z računovodsko evidenco, ki jo je treba voditi, in dokazili, ki jih je treba hraniti, so naslednje:
(a)
na podlagi revizijske sledi je mogoče preveriti, ali so bila uporabljena merila za izbor, ki jih je za operativni program določil odbor za spremljanje;
(b)
v zvezi z nepovratnimi sredstvi in vračljivo podporo iz člena 67(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 revizijska sled pri operacijah, sofinanciranih v okviru operativnega programa, omogoča uskladitev skupnih zneskov, ki so bili potrjeni Komisiji, s podrobno računovodsko evidenco in dokazili, ki jih hranijo organ za potrjevanje, organ upravljanja, posredniški organi in upravičenci;
(c)
v zvezi z nepovratnimi sredstvi in vračljivo podporo iz člena 67(1)(b) in (c) in člena 109 Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter člena 14(1) Uredbe (EU) št. 1304/2013 revizijska sled pri operacijah, sofinanciranih v okviru operativnega programa, omogoča uskladitev skupnih zneskov, ki so bili potrjeni Komisiji, s podrobnimi podatki, ki se nanašajo na učinke ali rezultate, in dokazili, ki jih hranijo organ za potrjevanje, organ upravljanja, posredniški organi in upravičenci, po potrebi vključno z dokumenti o metodi za določitev standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov;
(d)
v zvezi s stroški, določenimi v skladu s členoma 67(1)(d) in 68(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013 revizijska sled potrjuje in utemeljuje metodo izračuna, kadar je to primerno, in podlago, na kateri so bile določene pavšalne stopnje, ter upravičene neposredne stroške ali stroške, prijavljene v okviru drugih izbranih kategorij, za katere se uporablja pavšalna stopnja;
(e)
v zvezi s stroški, določenimi v skladu s členom 68(1)(b) in (c) Uredbe (EU) št. 1303/2013, členom 14(2) Uredbe (EU) št. 1304/2013 in členom 20 Uredbe (EU) št. 1299/2013, revizijska sled omogoča utemeljitev upravičenih neposrednih stroškov, za katere se uporablja pavšalna stopnja;
(f)
revizijska sled omogoča preverjanje plačila javnega prispevka upravičencu;
(g)
za vsako operacijo, če je primerno, revizijska sled vključuje tehnične specifikacije in finančni načrt, dokumente o odobritvi nepovratnih sredstev, dokumente v zvezi s postopki javnih naročil, poročila upravičenca ter poročila o opravljenih preverjanjih in revizijah;
(h)
revizijska sled vključuje informacije o preverjanju upravljanja in revizijah, opravljenih v zvezi z operacijo;
(i)
brez poseganja v člen 19(3) ter prilogi I in II k Uredbi (EU) št. 1304/2013 revizijska sled omogoča uskladitev podatkov v zvezi s kazalniki učinka operacije s cilji, sporočenimi podatki in rezultati programa;
(j)
pri finančnih instrumentih revizijska sled zajema dokazila iz člena 9(1)(e) te uredbe.
Pri stroških iz točk (c) in (d) je mogoče na podlagi revizijske sledi preveriti, ali je metoda izračuna, ki jo je uporabil organ upravljanja, skladna s členom 67(5) in členom 68(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter členom 14(3) Uredbe (EU) št. 1304/2013.
2. Organ upravljanja zagotovi razpoložljivost evidence o imenu in lokaciji organov, ki hranijo vsa potrebna dokazila za zagotovitev ustrezne revizijske sledi, ki izpolnjuje vse minimalne zahteve iz odstavka 1.
Člen 26
Uporaba podatkov, ki jih pri revizijah zberejo uradniki Komisije ali pooblaščeni predstavniki Komisije
(člen 127(8) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Komisija sprejme vse potrebne ukrepe, da prepreči kakršno koli nedovoljeno razkritje ali dostop do podatkov, ki jih zbere pri revizijah.
2. Komisija uporablja podatke, zbrane pri revizijah, izključno za izvajanje pristojnosti v skladu s členom 75 Uredbe (EU) št. 1303/2013. Evropsko računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam imata dostop do zbranih podatkov.
3. Zbrani podatki se v skladu z veljavnimi pravili brez izrecnega soglasja države članice, ki je predložila podatke, ne pošiljajo drugim osebam razen osebam v državah članicah ali v institucijah Unije, katerih dolžnosti zahtevajo, da imajo dostop do njih.
Oddelek III
Področje uporabe in vsebina revizij operacij in računovodskih izkazov ter metodologija za izbor vzorca operacij
Člen 27
Revizije operacij
(člen 127(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Revizije operacij se za vsako obračunsko leto izvedejo na vzorcu operacij, izbranem po metodi, ki jo določi ali potrdi revizijski organ v skladu s členom 28 te uredbe.
2. Revizije operacij se izvedejo na podlagi dokazil, ki tvorijo revizijsko sled; preverita se zakonitost in pravilnost izdatkov, prijavljenih Komisiji, vključno z naslednjim:
(a)
ali je bila operacija izbrana v skladu z merili za izbor, ki se uporabljajo za operativni program, ali ni bila fizično zaključena ali v celoti izvedena, še preden je upravičenec vložil vlogo za financiranje v okviru operativnega programa, ter ali se izvaja v skladu s sklepom o odobritvi ter v času revizije izpolnjuje vse veljavne pogoje v zvezi s svojo funkcionalnostjo, uporabo in cilji, ki jih je treba doseči;
(b)
ali izdatki, prijavljeni Komisiji, ustrezajo računovodski evidenci in potrebna dokazila izkazujejo ustrezno revizijsko sled v skladu s členom 25 te uredbe;
(c)
pri izdatkih, prijavljenih Komisiji in določenih v skladu s členom 67(1)(b) in (c) in členom 109 Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter členom 14(1) Uredbe (EU) št. 1304/2013, ali so bili doseženi učinki in rezultati, ki so podlaga za izplačila upravičencu, ali so podatki o udeležencih ali druga evidenca učinkov in rezultatov v skladu z informacijami, predloženimi Komisiji, ter ali potrebna dokazila izkazujejo ustrezno revizijsko sled v skladu s členom 25 te uredbe.
Pri reviziji se preveri tudi, ali je bil javni prispevek upravičencu izplačan v skladu s členom 132(1) Uredbe (EU) št. 3013/2013.
3. Revizije operacij po potrebi vključujejo preverjanje fizičnega izvajanja operacij na kraju samem.
4. Pri reviziji operacij se preverita točnost in popolnost ustreznih izdatkov, ki jih je organ za potrjevanje zabeležil v svoj računovodski sistem, ter usklajenost revizijske sledi na vseh ravneh.
5. Kadar se ugotovljene težave zdijo sistematične in tako pomenijo tveganje za druge operacije v okviru operativnega programa, revizijski organ zagotovi dodatna preverjanja, po potrebi tudi z dodatnimi revizijami, da se opredeli obseg takih težav, in priporoči potrebne popravne ukrepe.
6. Pri poročanju Komisiji o letni pokritosti za revidirani znesek izdatkov veljajo samo izdatki, ki spadajo v področje uporabe revizije, opravljene v skladu z odstavkom 1. V ta namen se uporabi vzorec poročila o nadzoru iz člena 127(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Člen 28
Metodologija za izbor vzorca operacij
(člen 127(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Revizijski organ določi metodo za izbor vzorca (v nadaljnjem besedilu: metoda vzorčenja) v skladu z zahtevami iz tega člena ob upoštevanju mednarodno priznanih revizijskih standardov, kot so INTOSAI, IFAC ali IIA.
2. Poleg pojasnil, navedenih v revizijski strategiji, revizijski organ vodi evidenco dokumentacije in strokovne presoje, uporabljene za določitev metod vzorčenja, ki zajemajo faze načrtovanja, izbora, preskušanja in vrednotenja, da se dokaže primernost izbrane metode.
3. Vzorec mora biti reprezentativen za populacijo, iz katere se izbere, in revizijskemu organu omogočiti pripravo zanesljivega revizijskega mnenja v skladu s členom 127(5)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013. Navedena populacija zajema izdatke operativnega programa ali skupine operativnih programov, zajetih v skupnem sistemu upravljanja in nadzora, ki so vključeni v vloge za plačila, predložene Komisiji v skladu s členom 131 Uredbe (EU) št. 1303/2013 za določeno obračunsko leto. Vzorec se lahko izbere med obračunskim letom ali po njem.
4. Za namen uporabe člena 127(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 je metoda vzorčenja statistična, če zagotavlja:
(i)
naključni izbor vzorčnih enot;
(ii)
uporabo teorijo verjetnosti za vrednotenje vzorčnih rezultatov, vključno z merjenjem in nadzorom tveganja pri vzorčenju ter načrtovane in dosežene natančnosti.
5. Metoda vzorčenja zagotavlja naključen izbor vsake vzorčne enote v populaciji, in sicer tako da se enote, ki sestavljajo vzorec, izberejo na podlagi naključnih številk, določenih za vsako enoto populacije, ali s sistematskim izborom z uporabo naključnega izhodišča in sistematskega pravila za izbor dodatnih enot.
6. Vzorčno enoto določi revizijski organ na podlagi strokovne presoje. Vzorčna enota je lahko operacija, projekt, ki je del operacije, ali zahtevek upravičenca za izplačilo. V poročilo o nadzoru se vključijo informacije o določeni vrsti vzorčne enote in strokovni presoji, uporabljeni v ta namen.
7. Če skupni izdatki vzorčne enote za obračunsko leto ustrezajo negativnemu znesku, se ta izključi iz populacije iz odstavka 3 in revidira ločeno. Revizijski organ lahko izbere vzorec tudi iz te ločene populacije.
8. Kadar se uporabljajo pogoji za sorazmerni nadzor iz člena 148(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko revizijski organ enote iz navedenega člena izključi iz populacije, na kateri se izvaja vzorčenje. Če je bila zadevna operacija že izbrana v vzorec, jo revizijski organ nadomesti z ustreznim naključnim izborom.
9. Predmet revizije so vsi izdatki v vzorcu, prijavljeni Komisiji.
Kadar izbrane vzorčne enote vključujejo veliko zahtevkov za plačilo ali računov, jih revizijski organ lahko revidira z izborom manjšega vzorca, pri čemer izbere zahtevke za plačilo ali račune na podlagi istih parametrov vzorčenja, ki se uporabljajo za izbor vzorčnih enot glavnega vzorca.
V tem primeru se ustrezna velikost vzorca izračuna znotraj vsake vzorčne enote, ki jo je treba revidirati, v vsakem primeru pa ta za vsako vzorčno enoto ne sme biti manjša od 30 zahtevkov za plačilo ali računov.
10. Revizijski organ lahko razsloji populacijo, tako da jo razdeli na podpopulacije, od katerih je vsaka skupina vzorčnih enot s podobnimi značilnostmi, zlasti v smislu tveganja ali pričakovane stopnje napake, ali kadar populacija vključuje operacije, ki zajemajo finančne prispevke iz operativnega programa za finančne instrumente ali druge postavke visoke vrednosti.
11. Revizijski organ oceni zanesljivost sistema kot visoko, povprečno ali nizko ter pri določitvi tehničnih parametrov vzorčenja upošteva rezultate revizij sistemov, da se tako na podlagi revizij sistemov in operacij doseže visoka skupna stopnja zagotovila. Če se sistem oceni kot sistem z visoko zanesljivostjo, stopnja zanesljivosti za vzorčenje operacij ne sme biti manjša od 60 %. Če je sistem ocenjen kot sistem z nizko zanesljivostjo, stopnja zanesljivosti za vzorčenje operacij ne sme biti manjša od 90 %. Najvišja raven pomembnosti znaša 2 % izdatkov iz odstavka 3.
12. Kadar se ugotovijo nepravilnosti ali tveganje nepravilnosti, revizijski organ na podlagi strokovne presoje odloči, ali je treba revidirati dopolnilni vzorec dodatnih operacij ali delov operacij, ki niso bili revidirani v naključnem vzorcu, da se upoštevajo ugotovljeni posebni dejavniki tveganja.
13. Revizijski organ rezultate revizij dopolnilnega vzorca analizira ločeno, na podlagi navedenih rezultatov sprejme ugotovitve in jih sporoči Komisiji v letnem poročilu o nadzoru. Nepravilnosti, odkrite v dopolnilnem vzorcu, se ne vključijo v izračun napovedane naključne napake naključnega vzorca.
14. Revizijski organ na podlagi rezultatov revizij operacij v okviru priprave revizijskega mnenja in poročila o nadzoru iz člena 127(5)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013, izračuna skupno stopnjo napake, ki je vsota napovedanih naključnih napak in, če je primerno, sistemskih napak in nepopravljenih izjemnih napak, deljena s populacijo.
Člen 29
Revizije računovodskih izkazov
(člen 127(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Revizijski organ opravi revizije računovodskih izkazov iz člena 137(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 za vsako obračunsko leto.
2. Revizija računovodskih izkazov zagotovi razumno zagotovilo popolnosti, točnosti in resničnosti zneskov, prikazanih v računovodskih izkazih.
3. Za namene odstavkov 1 in 2 revizijski organ upošteva zlasti rezultate revizij sistema, opravljenih pri organu za potrjevanje, in rezultate revizij operacij.
4. Revizija sistema vključuje preverjanje zanesljivosti računovodskega sistema organa za potrjevanje ter, na podlagi vzorca, točnosti izdatkov za umaknjene in izterjane zneske, kakor so bili zabeleženi v računovodskem sistemu organa za potrjevanje.
5. Za pripravo revizijskega mnenja ter da bi lahko presodil, ali računovodski izkazi dajejo resnično in pošteno sliko, revizijski organ preveri, ali so vsi elementi, ki se zahtevajo v členu 137 Uredbe (EU) št. 1303/2013, pravilno vključeni v računovodske izkaze in ustrezajo računovodski evidenci, ki jo vodijo vsi ustrezni organi in upravičenci. Revizijski organ na podlagi računovodskih izkazov, ki mu jih predloži organ za potrjevanje, zlasti preveri, ali:
(a)
skupni znesek upravičenih izdatkov, prijavljenih v skladu s členom 137(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013, ustreza izdatkom in pripadajočemu javnemu prispevku iz vlog za plačila, predloženih Komisiji za zadevno obračunsko leto, v primeru razlik pa tudi, ali računovodski izkazi vsebujejo ustrezna pojasnila za uskladitvene zneske;
(b)
zneski, ki so bili umaknjeni in izterjani med obračunskim letom, zneski, ki jih je treba izterjati na koncu obračunskega leta, izterjave, ki se izvedejo v skladu s členom 71 Uredbe (EU) št. 1303/2013, ter neizterljivi zneski, prikazani v računovodskih izkazih, ustrezajo zneskom v računovodskih sistemih organa za potrjevanje in temeljijo na odločitvah pristojnega organa upravljanja ali organa za potrjevanje;
(c)
so bili izdatki v skladu s členom 137(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 po potrebi izključeni iz računovodskih izkazov in ali so bili vsi potrebni popravki upoštevani v računovodskih izkazih za zadevno obračunsko leto;
(d)
se prispevki programa, izplačani finančnim instrumentom, in predhodna plačila državne pomoči, izplačane upravičencem, ujemajo z informacijami, ki so na voljo pri organu upravljanja in organu za potrjevanje.
Preverjanja iz točk (b), (c) in (d) se lahko izvedejo na podlagi vzorca.
ODDELEK IV
Finančni popravki Komisije pri sistemskih pomanjkljivostih
Člen 30
Merila za določitev resnih pomanjkljivosti v uspešnem delovanju sistemov upravljanja in nadzora
(člen 144(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Komisija svojo oceno uspešnega delovanja sistema upravljanja in nadzora utemelji na podlagi rezultatov vseh razpoložljivih revizij sistemov, vključno s preizkusi kontrol, in revizij operacij.
Ocena zajema notranji nadzor programa, dejavnosti upravljanja, nadzora in spremljanja, ki jih izvajata organ upravljanja in organ za potrjevanje, in nadzorne dejavnosti revizijskega organa ter temelji na preverjanju skladnosti s ključnimi zahtevami iz tabele 1 Priloge IV.
Izpolnjevanje teh ključnih zahtev se oceni na podlagi kategorij iz tabele 2 Priloge IV.
2. Za resno pomanjkljivost v učinkovitem delovanju sistema upravljanja in nadzora gre, če se za katero koli od ključnih zahtev iz točk 2, 4, 5, 13, 15, 16 in 18 tabele 1 Priloge IV ali za dve ali več druge ključne zahteve iz tabele 1 Priloge IV oceni, da spadajo v kategorijo 3 ali 4 iz tabele 2 Priloge IV.
Člen 31
Merila za uporabo pavšalnih stopenj ali ekstrapoliranih finančnih popravkov ter merila za določitev stopnje finančnega popravka
(člen 144(6) Uredbe (EU) št. 1303/2013)
1. Kadar Komisija ugotovi eno ali več resnih pomanjkljivosti v delovanju sistema upravljanja in nadzora, se za ves operativni program ali njegov del uporabijo finančni popravki.
Kadar Komisija ugotovi sistemske nepravilnosti v reprezentativnem vzorcu operacij, se ne glede na prvi pododstavek za ves operativni program ali njegov del uporabijo ekstrapolirani finančni popravki, s čimer se omogoči natančnejša količinska opredelitev tveganja za proračun Unije. V tem primeru se za določitev finančnega popravka rezultati pregleda reprezentativnega vzorca ekstrapolirajo na preostalo populacijo, iz katere je bil izbran vzorec.
2. Stopnja pavšalnega popravka se določi ob upoštevanju naslednjih elementov:
(a)
relativnega pomena resne pomanjkljivosti ali resnih pomanjkljivosti v okviru sistema upravljanja in nadzora kot celote;
(b)
pogostosti in obsega resne pomanjkljivosti ali resnih pomanjkljivosti;
(c)
stopnje tveganja izgube za proračun Unije.
3. Ob upoštevanju teh elementov se stopnja finančnega popravka določi, kot sledi:
(a)
kadar je resna pomanjkljivost ali so resne pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora tako temeljne, pogoste ali razširjene, da pomenijo popolno odpoved sistema ter ogrožajo zakonitost in pravilnost vseh zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 100 %;
(b)
kadar je resna pomanjkljivost ali so resne pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora tako pogoste in razširjene, da pomenijo zelo resno odpoved sistema ter ogrožajo zakonitost in pravilnost zelo velikega deleža zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 25 %;
(c)
kadar do resne pomanjkljivosti ali resnih pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora pride zaradi nepopolnega, nepravilnega ali nerednega delovanja sistema, ki ogroža zakonitost in pravilnost velikega deleža zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 10 %;
(d)
kadar do resne pomanjkljivosti ali resnih pomanjkljivosti v sistemu upravljanja in nadzora pride zaradi nedoslednega delovanja sistema, ki ogroža zakonitost in pravilnost znatnega deleža zadevnih izdatkov, se uporabi pavšalna stopnja 5 %.
4. Če bi bila uporaba pavšalne stopnje iz odstavka 3 nesorazmerna, se stopnja popravka zmanjša.
5. Če po uporabi finančnega popravka v obračunskem letu pristojni organi ne sprejmejo ustreznih popravnih ukrepov in se v naslednjem obračunskem letu ugotovi ista resna pomanjkljivost ali resne pomanjkljivosti, se lahko stopnja popravka poviša na stopnjo, ki ne presega stopnje naslednje višje kategorije.
Člen 32
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Kar zadeva informacije o podatkih iz Priloge III, ki se beležijo in hranijo, se člen 24 uporablja od 1. decembra 2014, razen podatkovnih polj od 23 do 40, od 71 do 78 in od 91 do 105. V zvezi s temi polji iz Priloge III se člen 24 uporablja od 1. julija 2015.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 3. marca 2014