NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 251/2014
ze dne 26. února 2014
o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1601/91
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 a článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
poté, co postoupily návrh legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 (3) a nařízení Komise (ES) č. 122/94 (4) se osvědčila při úpravě aromatizovaných vín, aromatizovaných vinných nápojů a aromatizovaných vinných koktejlů (dále jen „aromatizované vinné výrobky“). Avšak s ohledem na technologické inovace, vývoj trhu a měnící se očekávání spotřebitelů je nezbytné aktualizovat pravidla pro definici, popis, obchodní úpravu, označování a ochranu zeměpisných označení některých aromatizovaných vinných výrobků, přičemž se musí vzít v úvahu tradiční výrobní postupy.
(2)
V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost jsou potřebné další změny, aby byly pravomoci svěřené Komisi podle nařízení (EHS) č. 1601/91 uvedeny do souladu s články 290 a 291 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). S ohledem na oblast působnosti těchto změn je vhodné zrušit nařízení (EHS) č. 1601/91 a nahradit jej tímto nařízením. Nařízení (ES) č. 122/94 zavádí pravidla pro aromatizaci a přidávání alkoholu použitelná na některé aromatizované vinné výrobky, která by proto měla být z důvodu přehlednosti začleněna do tohoto nařízení.
(3)
Na obchodní úpravu a označování aromatizovaných vinných výrobků se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 (5), není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.
(4)
Aromatizované vinné výrobky jsou důležité pro spotřebitele, výrobce a zemědělské odvětví v Unii. Opatření platná pro aromatizované vinné výrobky by měla přispět k dosažení vysoké úrovně ochrany spotřebitele, zabránění klamavým praktikám a dosažení transparentnosti trhu a spravedlivé hospodářské soutěže. Tato opatření tak budou chránit dobrou pověst, které aromatizované vinné výrobky z Unie dosáhly na vnitřním i světovém trhu, protože budou nadále zohledňovat tradiční postupy používané při výrobě aromatizovaných vinných výrobků, ale i zvýšené požadavky na ochranu spotřebitele a informace. Rovněž by se mělo přihlížet k technologickým inovacím u výrobků, neboť tyto inovace přispívají ke zlepšení jejich jakosti, aniž by to mělo vliv na tradiční charakter dotyčných aromatizovaných vinných výrobků.
(5)
Výroba aromatizovaných vinných výrobků představuje důležité odbytiště pro zemědělské odvětví Unie, což by mělo být právním rámcem zřetelně vyjádřeno.
(6)
V zájmu spotřebitelů by se toto nařízení mělo vztahovat na všechny aromatizované vinné výrobky uváděné na trh Unie, ať už jsou vyrobeny v členských státech nebo ve třetích zemích. S cílem udržet a zlepšit dobrou pověst aromatizovaných vinných výrobků z Unie na světovém trhu by se pravidla stanovená v tomto nařízení měla vztahovat rovněž na aromatizované vinné výrobky vyrobené v Unii pro vývoz.
(7)
Pro zajištění přehlednosti a transparentnosti právních předpisů Unie týkajících se aromatizovaných vinných výrobků je nutné jasně vymezit výrobky, na které se uvedené právní předpisy vztahují, kritéria pro výrobu, popis, obchodní úpravu a označování aromatizovaných vinných výrobků, a zejména obchodní označení. Rovněž by měla být stanovena zvláštní pravidla týkající se dobrovolného údaje o provenienci, která doplní pravidla stanovená v nařízení (EU) č. 1169/2011. Stanovením těchto pravidel se upravují všechny fáze výrobního řetězce a spotřebitelé jsou chráněni a řádně informováni.
(8)
Vymezení aromatizovaných vinných výrobků by měla i nadále respektovat tradiční jakostní postupy, ale měla by být aktualizována a zlepšena s ohledem na technologický rozvoj.
(9)
Aromatizované vinné výrobky by se měly vyrábět v souladu s určitými pravidly a omezeními, která zaručí, že očekávání spotřebitelů, pokud jde o jakost a výrobní metody, budou splněna. Mají-li být mezinárodní normy v této oblasti dodrženy, měly by být stanoveny výrobní metody a Komise by měla zpravidla brát v úvahu standardy doporučené a zveřejněné Mezinárodní organizací pro révu a víno (OIV).
(10)
Na aromatizované vinné výrobky by se měly vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (6) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1334/2008 (7).
(11)
Ethanol použitý při výrobě aromatizovaných vinných výrobků by kromě toho měl být výhradně zemědělského původu, aby tyto výrobky odpovídaly očekáváním spotřebitelů a byly v souladu s tradičními jakostními postupy. Tímto způsobem se rovněž zajistí odbytiště pro základní zemědělské produkty.
(12)
Vzhledem k významu a složitosti odvětví aromatizovaných vinných výrobků je třeba stanovit zvláštní pravidla pro popis a obchodní úpravu aromatizovaných vinných výrobků a doplnit ustanovení o označování stanovená v nařízení (EU) č. 1169/2011. Tato zvláštní pravidla by rovněž měla zabránit zneužívání obchodních označení aromatizovaných vinných výrobků v případě výrobků, které nesplňují požadavky stanovené v tomto nařízení.
(13)
S ohledem na usnadnění poskytování srozumitelnějších informací spotřebitelům by mělo být umožněno, nahradit obchodní označení stanovené v tomto nařízení vžitým názvem výrobku ve smyslu nařízení (EU) č. 1169/2011.
(14)
Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (8) se použije mimo jiné na zpracované zemědělské výrobky určené k použití jako potraviny, mezi něž patří i aromatizované vinné výrobky. Aromatizované vinné výrobky, které splňují požadavky stanovené v uvedeném nařízení a v aktech přijatých v souladu s ním, mohou být tedy uvedeny na trh jako ekologické aromatizované vinné výrobky.
(15)
Při uplatňování politiky jakosti v souladu se Smlouvou o fungování EU a v zájmu vysoké úrovně jakosti aromatizovaných vinných výrobků se zeměpisným označením by členské státy měly mít možnost přijmout přísnější pravidla než ta, která jsou stanovena v tomto nařízení a která se týkají výroby, popisu, obchodní úpravy a označování aromatizovaných vinných výrobků se zeměpisným označením vyrobených na jejich území, v rozsahu, v jakém jsou tato pravidla v souladu s právem Unie.
(16)
Vzhledem k tomu, že nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 (9), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (10) a ustanovení o zeměpisných označeních v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (11) se nevztahují na aromatizované vinné výrobky, měla by být pro ochranu zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků stanovena zvláštní pravidla. Zeměpisná označení by měla být použita pro identifikaci aromatizovaných vinných výrobků jako výrobků pocházejících z území určité země, určitého regionu nebo místa na tomto území, jestliže lze určitou jakost, pověst nebo jinou vlastnost aromatizovaných vinných výrobků v podstatě přičíst jeho zeměpisnému původu, a tato zeměpisná označení by měla být zapsána Komisí do rejstříku.
(17)
Toto nařízení by mělo stanovit postup pro zápis, soulad, změnu a případné zrušení zeměpisných označení Unie a třetích zemí.
(18)
Orgány členských států by měly být odpovědné za zajišťování souladu s tímto nařízením a měla by být přijata ustanovení, aby Komise tento soulad mohla sledovat a ověřovat jeho dodržování.
(19)
Za účelem doplnění nebo změn některých prvků tohoto nařízení, které nejsou podstatné, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o stanovení výrobních postupů pro aromatizované vinné výrobky; kritéria pro vymezení zeměpisných oblastí a pravidla, omezení a odchylky týkající se výroby ve vymezené zeměpisné oblasti; podmínky, za kterých mohou pro specifikace výrobku platit dodatečné požadavky; stanovení případů, kdy může jednotlivý výrobce požádat o ochranu zeměpisného označení a omezení, která platí pro druh žadatele, který může požádat o tuto ochranu; stanovení podmínek týkajících se žádosti o ochranu zeměpisného označení; přezkum prováděný Komisí a řízení o námitce a postupy pro změnu a zrušení zeměpisných označení; stanovení podmínek pro přeshraniční žádosti; stanovení dne podání žádosti a dne, od kterého je účinná ochrana a dne, od kterého je účinná její změna; stanovení podmínek týkajících se specifikace produktu, včetně podmínek, za nichž se změna považuje za menší a podmínek týkajících se žádostí o změnu specifikace výrobku chráněného zeměpisného označení, neobsahují-li žádnou změnu jednotného dokumentu a podmínek týkajících se schválení těchto změn; omezení týkající se chráněného názvu; povahu a druh oznamovaných informací při výměně informací mezi členskými státy a Komisí; způsoby oznamování; pravidla týkající se přístupových práv k informacím nebo dostupným informačním systémům a podmínky a způsob zveřejnění informací; Je obzvláště důležité, aby Komise během přípravných prací vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(20)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení, pokud jde o metody analýzy pro určování složení aromatizovaných vinných výrobků; rozhodnutí o udělení ochrany zeměpisného označení a o zamítnutí žádostí o tuto ochranu, rozhodnutí o zrušení ochrany zeměpisného označení a o zrušení ochrany stávajících zeměpisných označení; rozhodnutí o schválení menší změny specifikací výrobku; informace o zeměpisném označení, které mají být obsaženy ve specifikaci výrobku; způsoby zpřístupnění rozhodnutí týkajících se ochrany nebo zamítnutí zeměpisných označení veřejnosti; podávání přeshraničních žádostí; kontroly a ověřování prováděné členskými státy; postup, včetně přípustnosti, pro přezkum žádostí o ochranu nebo o schválení změny zeměpisného označení a rovněž postupu, včetně přípustnosti, pro žádosti o námitku, zrušení nebo přeměnu a předkládání informací týkajících se stávajících chráněných zeměpisných označení; správní a fyzické kontroly prováděné členskými státy a Komisí a pravidla pro poskytování informací nezbytných pro uplatňování ustanovení o žádostech o výměnu informací mezi členskými státy a Komisí, včetně způsobů správy oznamovaných informací, jakož i pravidla týkající se obsahu, formy, časového rozvrhu, četnosti a lhůt oznámení a způsoby předávání nebo poskytování informací a dokumentů členským státům, příslušným orgánům třetích zemí nebo veřejnosti; by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto prováděcí pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (12).
(21)
Komise by měla prostřednictvím prováděcích aktů, aniž vzhledem ke zvláštnímu charakteru uvedených aktů uplatní nařízení (EU) č. 182/2011, zveřejnit jednotný dokument v Úředním věstníku Evropské unie, rozhodnout o tom, zda zamítne žádost o ochranu zeměpisného označení z důvodu nepřípustnosti, a vytvořit a vést rejstřík zeměpisných značení chráněných podle tohoto nařízení, včetně údajů o stávajících zeměpisných označeních v tomto rejstříku nebo jejich výmazu z rejstříku.
(22)
Při přechodu z pravidel stanovených nařízením (EHS) č. 1601/91 na pravidla stanovená v tomto nařízení by mohly vzniknout potíže, jimiž se toto nařízení nezabývá. Na Komisi by za tímto účelem měla být přenesena pravomoc přijmout nezbytná přechodná opatření.
(23)
K usnadnění hladkého přechodu z pravidel stanovených nařízením (EHS) č. 1601/91 na pravidla stanovená v tomto nařízení by měl být poskytnut dostatečný časový prostor a stanovena vhodná úprava. V každém případě by mělo být uvádění stávajících zásob na trh povoleno od okamžiku uplatňování tohoto nařízení až do vyčerpání těchto zásob.
(24)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž stanovení pravidel pro definici, popis, obchodní úpravu a označování aromatizovaných vinných výrobků, jakož i ochranu zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu jejich rozsahu a dopadů může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví pravidla pro definici, popis, obchodní úpravu a označování aromatizovaných vinných výrobků, jakož i ochranu zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků.
2. Na obchodní úpravu a označování aromatizovaných vinných výrobků se použije nařízení (EU) č. 1169/2011, není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.
3. Toto nařízení se vztahuje na všechny aromatizované vinné výrobky uváděné na trh v Unii bez ohledu na to, jsou-li vyrobeny v členských státech nebo ve třetích zemích, jakož i na aromatizované vinné výrobky vyrobené v Unii pro vývoz.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„obchodním označením“ název kteréhokoli aromatizovaného vinného výrobku stanoveného v tomto nařízení;
2)
„popisem“ seznam specifických vlastností aromatizovaného vinného výrobku;
3)
„zeměpisným označením“ označení identifikující aromatizovaný vinný výrobek jako pocházející z oblasti, konkrétního místa nebo země, jestliže lze danou jakost, pověst nebo jinou vlastnost takového výrobku přičíst především jeho zeměpisnému původu.
KAPITOLA II
DEFINICE, POPIS, OBCHODNÍ ÚPRAVA A OZNAČENÍ AROMATIZOVANÝCH VINNÝCH VÝROBKŮ
Článek 3
Definice a klasifikace aromatizovaných vinných výrobků
1. Aromatizované vinné výrobky jsou výrobky získané z produktů v odvětví vína podle nařízení (EU) č. 1308/2013, které byly aromatizovány. Dělí se do těchto kategorií:
a)
aromatizovaná vína;
b)
aromatizované vinné nápoje;
c)
aromatizované vinné koktejly.
2. Aromatizované víno je nápoj:
a)
získaný z jednoho nebo více výrobků z révy vinné vymezených v části IV bodě 5 přílohy II a v části II bodech 1 a 3 až 9 přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013, s výjimkou vína „Retsina“;
b)
v němž výrobky z révy vinné uvedené v písmenu a) představují alespoň 75 % celkového objemu;
c)
do něhož může být přidán alkohol;
d)
do něhož mohou být přidána barviva;
e)
do něhož může být přidán hroznový mošt, částečně zkvašený hroznový mošt nebo obojí;
f)
který může být přislazen;
g)
který má skutečný obsah alkoholu nejméně 14,5 % objemových, avšak méně než 22 % objemových a celkový obsah alkoholu nejméně 17,5 % objemových;
3. Aromatizovaný vinný nápoj je nápoj:
a)
získaný z jednoho nebo více výrobků z révy vinné vymezených v části II bodech 1, 2 a 4 až 9 přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013, s výjimkou vín připravených s přidáním alkoholu a vína „Retsina“;
b)
v němž výrobky z révy vinné uvedené v písmenu a) představují alespoň 50 % celkového objemu;
c)
do něhož nebyl přidán žádný alkohol, není-li v příloze II uvedeno jinak;
d)
do něhož mohou být přidána barviva;
e)
do něhož může být přidán hroznový mošt, částečně zkvašený hroznový mošt nebo obojí;
f)
který může být přislazen;
g)
který má skutečný obsah alkoholu nejméně 4,5 % objemových, avšak méně než 14,5 % objemových.
4. Aromatizovaný vinný koktejl je nápoj:
a)
získaný z jednoho nebo více výrobků z révy vinné vymezených v části II bodech 1, 2 a 4 až 11 přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013, s výjimkou vín připravených s přidáním alkoholu a vína „Retsina“;
b)
v němž výrobky z révy vinné uvedené v písmenu a) představují alespoň 50 % celkového objemu;
c)
do něhož nebyl přidán žádný alkohol;
d)
do něhož mohou být přidána barviva;
e)
který může být přislazen;
f)
který má skutečný obsah alkoholu více než 1,2 % objemových, avšak méně než 10 % objemových.
Článek 4
Výrobní postupy a metody analýzy pro aromatizované vinné výrobky
1. Aromatizované vinné výrobky musí být vyrobeny v souladu s požadavky, omezeními a popisy stanovenými v přílohách I a II.
2. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33, pokud jde o stanovení povolených výrobních postupů pro získávání aromatizovaných vinných výrobků, přičemž zohlední očekávání spotřebitelů.
Při stanovení povolených výrobních postupů uvedených v prvním pododstavci zohlední Komise výrobní postupy doporučené a zveřejněné Mezinárodní organizací pro révu a víno (OIV).
3. Komise v případě potřeby přijme prostřednictvím prováděcích aktů metody analýzy pro určování složení aromatizovaných vinných výrobků. Tyto metody musí být založeny na příslušných metodách doporučených a zveřejněných Mezinárodní organizací pro révu a víno (OIV), pokud nejsou s ohledem na sledovaný cíl neúčinné nebo nevhodné. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Do přijetí těchto metod Komisí se použijí metody povolené dotyčným členským státem.
4. Na výrobky z vinné révy používané při výrobě aromatizovaných vinných výrobků se použijí enologické postupy a omezení stanovené v souladu s článkem 74, čl. 75 odst. 4 a článkem 80 nařízení (EU) č. 1308/2013.
Článek 5
Obchodní označení
1. Pro jakýkoliv aromatizovaný vinný výrobek uváděný na trh v Unii se použijí obchodní označení stanovená v příloze II, pokud tento výrobek splňuje požadavky na odpovídající obchodní označení stanovené v uvedené příloze. Tato obchodní označení mohou být nahrazena vžitým názvem výrobku ve smyslu čl. 2 odst. 2 písm. o) nařízení (EU) č. 1169/2011.
2. Jestliže aromatizované vinné výrobky splňují požadavky více než jednoho obchodního označení, je povoleno používání pouze jednoho z těchto obchodních označení, není-li v příloze II uvedeno jinak.
3. V popisu, obchodní úpravě nebo označení alkoholického nápoje, který nevyhovuje požadavkům stanoveným v tomto nařízení, nesmí být použito spojení slov nebo obratů, jako jsou „druh“, „typ“, „styl“, „značky“, „s příchutí“ nebo jakékoli jiné výrazy podobné jakémukoli obchodnímu označení.
4. Obchodní označení mohou být doplněna nebo nahrazena zeměpisným označením chráněným podle tohoto nařízení.
5. Aniž je dotčen článek 26, obchodní označení nesmějí být doplněna chráněnými označeními původu nebo chráněnými zeměpisnými označeními, na něž mají nárok vinné výrobky.
Článek 6
Další údaje u obchodního označení
1. Obchodní označení uvedená v článku 5 mohou být rovněž doplněna těmito údaji týkajícími se obsahu cukru v aromatizovaném vinném výrobku:
a) „extra suchý“: pro výrobky s obsahem cukru menším než 30 gramů na litr a u kategorie aromatizovaných vín a odchylně od čl. 3 odst. 2 písm. g) s minimálním celkovým obsahem alkoholu nejméně 15 % objemových;
b) „suchý“: pro výrobky s obsahem cukru menším než 50 gramů na litr a u kategorie aromatizovaných vín a odchylně od čl. 3 odst. 2 písm. g) s minimálním celkovým obsahem alkoholu nejméně 16 % objemových;
c) „polosuchý“: pro výrobky s obsahem cukru 50 až 90 gramů na litr;
d) „polosladký“: pro výrobky s obsahem cukru vyšším než 90 a menším než 130 gramů na litr;
e) „sladký“: pro výrobky s obsahem cukru 130 gramů na litr nebo vyšším.
Obsah cukru uvedený v prvním pododstavci písm. a) až e) je vyjádřen jako invertní cukr.
Údaje „polosladký“ a „sladký“ mohou být doprovázeny údajem o obsahu cukru vyjádřeném v gramech invertního cukru na litr.
2. Pokud je obchodní označení doplněno údajem „šumivý“ nebo je tento údaj jeho součástí, musí množství použitého šumivého vína činit nejméně 95 %.
3. Obchodní označení mohou být rovněž doplněna odkazem na hlavní použitou látku určenou k aromatizaci.
Článek 7
Údaj o provenienci
Je-li uvedena provenience aromatizovaných vinných výrobků, musí odpovídat místu, kde byl aromatizovaný vinný výrobek vyroben. Provenience musí být uvedena slovy „vyrobeno v (…)“ nebo vyjádřena rovnocenným výrazem s doplněním názvu odpovídajícího členského státu nebo třetí země.
Článek 8
Používání jazyka v obchodní úpravě a označování aromatizovaných vinných výrobků
1. Obchodní označení uvedená kurzívou v příloze II se na etiketě ani při obchodní úpravě aromatizovaných vinných výrobků nepřekládají.
Další údaje podle tohoto nařízení vyjádřené slovy se uvádějí alespoň v jednom nebo více úředních jazycích Unie.
2. Název zeměpisného označení chráněného podle tohoto nařízení se uvádí na etiketě v jazyce nebo jazycích, v němž je zapsáno, a to i tehdy, pokud se zeměpisným označením nahrazuje obchodní označení v souladu s čl. 5 odst. 4.
Píše-li se název zeměpisného označení chráněného podle tohoto nařízení jinou než latinskou abecedou, může se název rovněž uvést v jednom nebo více úředních jazycích Unie.
Článek 9
Přísnější pravidla stanovená členskými státy
Členské státy mohou v rámci uplatňování politiky jakosti aromatizovaných vinných výrobků se zeměpisným označením chráněným podle tohoto nařízení, které jsou vyrobeny na jejich území, nebo pro zavedení nových zeměpisných označení stanovit pro výrobu a popis přísnější pravidla než ta, která jsou uvedena v článku 4 a v přílohách I a II, pokud jsou slučitelná s právem Unie.
KAPITOLA III
ZEMĚPISNÁ OZNAČENÍ
Článek 10
Obsah žádostí o ochranu
1. Žádosti o ochranu názvů jako zeměpisných označení zahrnují formální část, ve které se uvádí:
a)
název, který se má chránit;
b)
jméno a adresa žadatele;
c)
specifikace výrobku uvedená v odstavci 2 a
d)
jednotný dokument shrnující specifikaci výrobku uvedenou v odstavci 2.
2. Aby byl výrobek způsobilý pro užívání zeměpisného označení chráněného podle tohoto nařízení, musí být v souladu s příslušnou specifikací výrobku, která obsahuje alespoň:
a)
název, který se má chránit;
b)
popis výrobku, zejména jeho základní analytické vlastnosti, jakož i uvedení jeho organoleptických vlastností;
c)
případně zvláštní výrobní postupy a specifikace i příslušná omezení pro výrobu výrobku;
d)
vymezení příslušné zeměpisné oblasti;
e)
podrobné údaje potvrzující souvislost uvedenou v čl. 2 odst. 3;
f)
příslušné požadavky stanovené v unijních nebo vnitrostátních prvních předpisech, anebo pokud tak stanoví členské státy, stanovené organizací, která spravuje chráněná zeměpisná označení, s přihlédnutím ke skutečnosti, že tyto požadavky musí být objektivní, nediskriminační a slučitelné s právem Unie;
g)
uvedení hlavní suroviny, z níž se aromatizovaný vinný výrobek získává;
h)
název a adresu orgánů nebo subjektů, které ověřují soulad s ustanoveními specifikace výrobku, a jejich konkrétní úkoly.
Článek 11
Žádost o ochranu týkající se zeměpisné oblasti ve třetí zemi
1. Pokud se žádost o ochranu týká zeměpisné oblasti ve třetí zemi, musí obsahovat kromě údajů stanovených v článku 10 údaje, které potvrzují, že daný název je chráněn v zemi původu.
2. Žádost o ochranu zašle Komisi žadatel buď přímo, nebo prostřednictvím příslušných orgánů dané třetí země.
3. Žádost o ochranu se podává v některém z úředních jazyků Unie nebo se k ní přiloží ověřený překlad do některého z úředních jazyků Unie.
Článek 12
Žadatelé
1. Žádost o ochranu zeměpisného označení může podat jakákoli dotčená skupina výrobců nebo ve výjimečných případech jednotlivý výrobce. Na žádosti o ochranu se mohou podílet i další dotčené osoby.
2. Výrobci mohou podat žádost o ochranu pouze na aromatizované vinné výrobky, které vyrábějí.
3. V případě názvu označujícího přeshraniční zeměpisnou oblast může být podána společná žádost o ochranu.
Článek 13
Předběžné vnitrostátní řízení
1. Žádosti o ochranu zeměpisného označení aromatizovaných vinných výrobků pocházejících z Unie podléhají předběžnému vnitrostátnímu postupu v souladu s odstavci 2 až 7 tohoto článku.
2. Žádost o ochranu se podává členskému státu, na jehož území má zeměpisné označení původ.
3. Členský stát posoudí, zda žádost o ochranu splňuje podmínky stanovené v této kapitole.
Členský stát v rámci vnitrostátního řízení zajistí vhodné zveřejnění žádosti o ochranu a stanoví alespoň dvouměsíční lhůtu ode dne zveřejnění, během níž může každá fyzická nebo právnická osoba s oprávněným zájmem, která má bydliště nebo je usazena na území tohoto členského státu, vznést proti navrhované ochraně námitku podáním řádně odůvodněného prohlášení danému členskému státu.
4. Pokud členský stát shledá, že zeměpisné označení nesplňuje příslušné požadavky nebo je obecně neslučitelné s právem Unie, žádost zamítne.
5. Pokud členský stát shledá, že příslušné požadavky jsou splněny:
a)
zveřejní jednotný dokument a specifikaci výrobku alespoň na internetu a
b)
postoupí Komisi žádost o ochranu obsahující tyto informace:
i)
jméno a adresu žadatele,
ii)
specifikaci výrobku uvedenou v čl. 10 odst. 2,
iii)
jednotný dokument uvedený v čl. 10 odst. 1 písm. d),
iv)
prohlášení členského státu, že žádost podaná žadatelem podle jeho názoru splňuje požadované podmínky, a
v)
odkaz na zveřejnění uvedené v písmenu a).
Informace uvedené v prvním pododstavci písm. b) se poskytují v některém z úředních jazyků Unie nebo se k nim přiloží ověřený překlad v některém z těchto jazyků.
6. Členské státy přijmou právní a správní předpisy nezbytné k dosažení souladu s tímto článkem do 28. března 2015.
7. Jestliže členský stát nemá vnitrostátní právní předpisy týkající se ochrany zeměpisných označení, může, ovšem pouze přechodně, udělit danému názvu ochranu podle této kapitoly na vnitrostátní úrovni. Tato ochrana je účinná ode dne, kdy byla Komisi podána žádost a její platnost končí dnem, kdy je podle této kapitoly přijato rozhodnutí o zápisu nebo o jeho zamítnutí.
Článek 14
Přezkum prováděný Komisí
1. Komise zveřejní den podání žádosti o ochranu.
2. Komise přezkoumá, zda žádost o ochranu podle čl. 13 odst. 5 splňuje podmínky stanovené v této kapitole.
3. Shledá-li Komise, že podmínky stanovené v této kapitole jsou splněny, zveřejní prostřednictvím prováděcích aktů přijatých bez ohledu na postup uvedený v čl. 34 odst. 2 jednotný dokument podle čl. 10 odst. 1 písm. d) a odkaz na zveřejnění specifikace výrobku podle čl. 13 odst. 5 písm. a) v Úředním věstníku Evropské unie.
4. Shledá-li Komise, že podmínky stanovené v této kapitole nejsou splněny, rozhodne prostřednictvím prováděcích aktů o zamítnutí žádosti. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 15
Řízení o námitce
Během dvou měsíců ode dne zveřejnění uvedeného v čl. 14 odst. 3 může každý členský stát nebo třetí země nebo každá fyzická nebo právnická osoba s oprávněným zájmem, která má bydliště nebo je usazena na území jiného členského státu než osoba podávající žádost o ochranu, nebo na území třetí země, vznést u Komise námitku proti navrhované ochraně podáním řádně odůvodněného prohlášení týkajícího se podmínek způsobilosti podle této kapitoly.
Fyzické nebo právnické osoby, které mají bydliště nebo jsou usazeny ve třetí zemi, podávají prohlášení buď přímo, nebo prostřednictvím orgánů příslušné třetí země ve lhůtě dvou měsíců uvedené v prvním pododstavci.
Článek 16
Rozhodnutí o ochraně
Komise rozhodne na základě informací, které má k dispozici, po ukončení řízení o námitce uvedeného v článku 15 prostřednictvím prováděcích aktů buď o udělení ochrany zeměpisnému označení, které splňuje podmínky stanovené v této kapitole a je slučitelné s právem Unie, nebo o zamítnutí žádosti, nejsou-li uvedené podmínky splněny. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 17
Homonyma
1. Název, pro který byla podána žádost o ochranu a který je zcela nebo částečně homonymní s názvem již zapsaným podle tohoto nařízení, se zapíše s náležitým přihlédnutím k místnímu a tradičnímu používání a ke skutečnému riziku záměny.
2. Nesmí být zapsán homonymní název, který uvádí spotřebitele v omyl a vzbuzuje domněnku, že se jedná o výrobky pocházející z jiného území, a to ani v případě, že název svým zněním danému území, regionu nebo místu původu daných výrobků odpovídá.
3. Zapsaný homonymní název lze použít pouze tehdy, pokud je v praxi dostatečný rozdíl mezi homonymním názvem zapsaným později a názvem v rejstříku již zapsaným, a to s ohledem na potřebu zacházet s dotyčnými výrobci rovným způsobem a neuvádět spotřebitele v omyl.
Článek 18
Důvody zamítnutí ochrany
1. Názvy, které zdruhověly, nesmí být chráněny jako zeměpisné označení.
Pro účely této kapitoly se „názvem, který zdruhověl“ rozumí název aromatizovaného vinného výrobku, který přestože se váže k místu nebo regionu, kde byl tento výrobek původně vyráběn nebo uváděn na trh, se stal v Unii běžným názvem určitého aromatizovaného vinného výrobku.
Při určování, zda název zdruhověl, se přihlíží ke všem významným skutečnostem, zejména:
a)
ke stávající situaci v Unii, především v oblastech spotřeby;
b)
k příslušnému právu Unie nebo vnitrostátnímu právu.
2. Název nesmí být chráněn jako zeměpisné označení, pokud by vzhledem k pověsti ochranné známky a její proslulosti mohla ochrana uvést spotřebitele v omyl ohledně skutečné identity aromatizovaného vinného výrobku.
Článek 19
Vztah k ochranným známkám
1. Pokud je zeměpisné označení chráněno podle tohoto nařízení, zamítne se žádost o zápis ochranné známky, používané způsobem uvedeným v čl. 20 odst. 2, týkající se aromatizovaného vinného výrobku, pokud byla žádost o zápis ochranné známky podána po dni podání žádosti o ochranu zeměpisného označení Komisi a zeměpisné označení je následně chráněno.
Ochranné známky zapsané v rozporu s prvním pododstavcem se prohlásí za neplatné.
2. Aniž je dotčen čl. 17 odst. 2, může být ochranná známka používaná způsobem uvedeným v čl. 20 odst. 2, o niž bylo zažádáno, nebo která je zapsána nebo zavedena svým používáním, umožňují-li to příslušné právní předpisy, na území Unie přede dnem podání žádosti o ochranu zeměpisného označení Komisi, i nadále používána a obnovena bez ohledu na ochranu zeměpisného označení, pokud neexistují důvody k prohlášení ochranné známky za neplatnou nebo k jejímu zrušení podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/95/ES (13) nebo nařízení Rady (ES) č. 207/2009 (14).
V takovém případě se používání zeměpisného označení povolí společně s příslušnými ochrannými známkami.
Článek 20
Ochrana
1. Zeměpisná označení chráněná podle tohoto nařízení může použít každý hospodářský subjekt, který uvádí na trh aromatizovaný vinný výrobek, jenž byl vyroben v souladu s příslušnou specifikací výrobku.
2. Zeměpisná označení chráněná podle tohoto nařízení a aromatizované vinné výrobky s těmito chráněnými názvy v souladu se specifikací výrobku jsou chráněny proti:
a)
jakémukoli přímému či nepřímému obchodnímu použití chráněného názvu:
i)
u srovnatelného výrobku, který nevyhovuje specifikaci výrobku s chráněným názvem, nebo
ii)
pokud toto používání umožňuje těžit z dobré pověsti daného zeměpisného označení;
b)
jakémukoli zneužití, napodobení nebo připomenutí, a to i tehdy, je-li uveden skutečný původ výrobku nebo služby nebo je-li chráněný název přeložen, přepsán nebo transliterován či doprovázen výrazy jako „druh“„typ“, „způsob“, „jak se vyrábí v“, „napodobenina“, „chuť“, „jako“ nebo podobnými výrazy;
c)
jakémukoli jinému nepravdivému nebo zavádějícímu údaji o provenienci, původu, povaze nebo základních vlastnostech výrobku použitému na vnitřním nebo vnějším obalu, na reklamním materiálu nebo na dokladech týkajících se daného vinařského výrobku, jakož i proti použití přepravního obalu, který by mohl vyvolat mylný dojem, pokud jde o původ výrobku;
d)
všem ostatním praktikám, které by mohly spotřebitele uvést v omyl, pokud jde o skutečný původ výrobku.
3. Zeměpisná označení chráněná podle tohoto nařízení nesmějí v Unii zdruhovět ve smyslu čl. 18 odst. 1.
4. Členské státy přijmou vhodná správní opatření a učiní právní kroky k tomu, aby zabránily neoprávněnému používání uvedenému v odstavci 2 zeměpisných označení chráněných podle tohoto nařízení nebo toto používání zastavily.
Článek 21
Rejstřík
Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijatých bez ohledu na postup podle v čl. 34 odst. 2, vytvoří a vede veřejně přístupný elektronický rejstřík zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků, která jsou chráněna podle tohoto nařízení.
V rejstříku uvedeném v prvním pododstavci mohou být jako zeměpisná označení chráněná podle tohoto nařízení zapsána zeměpisná označení týkající se výrobků ze třetích zemí, která jsou chráněna v Unii na základě mezinárodní dohody, jíž je Unie smluvní stranou.
Článek 22
Určení příslušného orgánu
1. Členské státy určí příslušný orgán či orgány odpovědné za kontroly dodržování povinností stanovených touto kapitolou v souladu s kritérii stanovenými článkem 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (15).
2. Členské státy zajistí, aby mohl systém kontrol využívat každý hospodářský subjekt dodržující ustanovení této kapitoly.
3. Členské státy sdělí Komisi příslušný orgán nebo orgány uvedené v odstavci 1. Komise jejich názvy a adresy zveřejní a pravidelně je aktualizuje.
Článek 23
Ověření souladu se specifikacemi
1. V případě zeměpisných označení chráněných podle tohoto nařízení, která se vztahují k zeměpisným oblastem v Unii, zajišťují každoroční ověření souladu se specifikací výrobku během výroby a během úpravy nebo po úpravě aromatizovaných vinných výrobků:
a)
příslušný orgán nebo orgány uvedené v článku 22 nebo
b)
jeden nebo více kontrolních subjektů odpovědných za ověření ve smyslu čl. 2 druhého pododstavce bodu 5 nařízení (ES) č. 882/2004, které působí jako subjekty pro certifikaci výrobku v souladu s kritérii stanovenými v článku 5 uvedeného nařízení.
Náklady na toto ověření nesou hospodářské subjekty, jichž se týká.
2. V případě zeměpisných označení chráněných podle tohoto nařízení, která se vztahují k zeměpisným oblastem ve třetí zemi, zajišťují každoroční ověření souladu se specifikací výrobku během výroby a během úpravy nebo po úpravě aromatizovaných vinných výrobků:
a)
jeden nebo více orgánů veřejné správy určených třetí zemí nebo
b)
jeden nebo více subjektů pro certifikaci.
3. Subjekty uvedené v odst. 1 písm. b) a odst. 2 písm. b) musí splňovat požadavky stanovené normou EN ISO/IEC 17065:2012 (Posuzování shody - požadavky na subjekty certifikující výrobky, procesy a služby) a musí být podle této normy schváleny.
4. Ověřují-li orgán nebo orgány uvedené v odst. 1 písm. a) a odst. 2 písm. a) soulad se specifikací výrobku, musí poskytovat náležité záruky objektivity a nestrannosti a mít k dispozici kvalifikované pracovníky a zdroje nezbytné k plnění svých úkolů.
Článek 24
Změny specifikace výrobku
1. Žadatel, který splňuje podmínky stanovené v článku 12, může žádat o schválení změny specifikace výrobku zeměpisného označení chráněného podle tohoto nařízení, zejména za účelem zohlednění vývoje vědeckých a technických poznatků nebo nového vymezení zeměpisné oblasti uvedené v čl. 10 odst. 2 písm. d). V žádosti se uvedou požadované změny a jejich odůvodnění.
2. Pokud navrhovaná změna vyžaduje jednu nebo více změn v jednotném dokumentu podle čl. 10 odst. 1 písm. d), použijí se na žádost o změnu obdobně články 13 až 16. Jsou-li však navrhované změny pouze menšího rozsahu, Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodne, zda schválí žádost bez ohledu na postup stanovený v čl. 14 odst. 2 a článku 15, a v případě schválení zveřejní údaje podle čl. 14 odst. 3. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 25
Zrušení
Komise může z vlastního podnětu nebo na základě řádně odůvodněné žádosti členského státu, třetí země nebo fyzické či právnické osoby s oprávněným zájmem rozhodnout prostřednictvím prováděcích aktů o zrušení ochrany zeměpisného označení, pokud již není zajištěn soulad s příslušnou specifikací výrobku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Články 13 až 16 se použijí obdobně.
Článek 26
Stávající zeměpisná označení
1. Zeměpisná označení aromatizovaných vinných výrobků uvedených v příloze II nařízení (EHS) č. 1601/91 a jakékoli zeměpisné označení předložené ke schválení v některém členském státě a tímto členským státem schválené do 27. března 2014 jsou automaticky chráněna jako zeměpisná označení podle tohoto nařízení. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijatých bez ohledu na postup podle čl. 34 odst. 2 tohoto nařízení zapíše tato zeměpisná označení do rejstříku stanoveného v článku 21 tohoto nařízení.
2. Členské státy v případě stávajících zeměpisných označení uvedených v odstavci 1 předají Komisi:
a)
formální část podle čl. 10 odst. 1;
b)
vnitrostátní rozhodnutí o schválení.
3. Stávající zeměpisná označení uvedená v odstavci 1, ke kterým nejsou do 28. března 2017 předloženy informace podle odstavce 2, ztrácejí ochranu podle tohoto nařízení. Komise učiní prostřednictvím prováděcích aktů přijatých bez ohledu na postup podle čl. 34 odst. 2 odpovídající formální kroky k výmazu těchto názvů z rejstříku uvedeného v článku 21.
4. Na stávající zeměpisná označení uvedená v odstavci 1 tohoto článku se nepoužije článek 25.
Komise může z vlastního podnětu do 28. března 2018 prostřednictvím prováděcích aktů rozhodnout o zrušení ochrany stávajících zeměpisných označení uvedených v odstavci 1 tohoto článku, pokud nejsou v souladu s čl. 2 bodem 3. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 27
Poplatky
Členské státy mohou vybírat poplatek za účelem uhrazení nákladů, včetně nákladů vzniklých v rámci přezkumu žádostí o ochranu, prohlášení o námitkách, žádostí o změnu a o zrušení podle této kapitoly.
Článek 28
Přenesené pravomoci
1. Za účelem zohlednění specifických vlastností výroby ve vymezené zeměpisné oblasti je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33, pokud jde o:
a)
kritéria pro vymezení zeměpisné oblasti a
b)
pravidla, omezení a odchylky týkající se výroby ve vymezené zeměpisné oblasti.
2. K zajištění jakosti a zpětné vysledovatelnosti výrobků je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33 za účelem stanovení podmínek, za nichž může specifikace výrobku obsahovat dodatečné požadavky nad rámec požadavků uvedených v čl. 10 odst. 2 písm. f).
3. Za účelem zajištění práv nebo oprávněných zájmů výrobců nebo hospodářských subjektů je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33, v nichž stanoví:
a)
případy, kdy může jednotlivý výrobce požádat o ochranu zeměpisného označení;
b)
omezení, pro určitý druh žadatele, který může požádat o ochranu zeměpisného označení;
c)
podmínky týkající se žádosti o ochranu zeměpisného označení, přezkumu prováděného Komisí, řízení o námitce a postupů pro změnu a zrušení zeměpisných označení;
d)
podmínky pro přeshraniční žádosti;
e)
stanoví den, kdy byla žádost podána;
f)
den, od kterého začíná ochrana;
g)
podmínky, za nichž se změna považuje za menší podle čl. 24 odst. 2;
h)
den, ke kterému změna vstoupí v platnost;
i)
podmínky týkající se žádostí o změnu specifikace výrobku zeměpisného označení chráněného podle tohoto nařízení, neobsahují-li žádnou změnu jednotného dokumentu uvedeného v čl. 10 odst. 1 písm. d).
4. Za účelem zajištění přiměřené ochrany je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článku 33, v nichž stanoví omezení týkající se chráněného názvu.
Článek 29
Prováděcí pravomoci
1. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout veškerá nezbytná opatření související s touto kapitolou, pokud jde o:
a)
informace poskytované ve specifikaci výrobku, jde-li o souvislost uvedenou v čl. 2 bodu 3 mezi zeměpisnou oblastí a konečným výrobkem;
b)
způsoby zveřejňování rozhodnutí o ochraně nebo zamítnutí uvedených v článku 16;
c)
podávání přeshraničních žádostí;
d)
kontroly a ověření prováděná členskými státy, včetně testování.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
2. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů přijmout veškerá nezbytná opatření související s touto kapitolou a týkající se postupu, včetně přípustnosti, pro přezkum žádostí o ochranu nebo o schválení změny zeměpisného označení a rovněž postupu, včetně přípustnosti, pro žádosti o námitku, zrušení nebo přeměnu a předkládání informací týkajících se stávajících chráněných zeměpisných označení, zejména pokud jde o:
a)
vzory dokumentů a formát pro předávání;
b)
lhůty;
c)
podrobné údaje o skutečnostech, dokladech a dalších dokumentech předkládaných spolu s žádostí.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 30
Nepřípustná žádost
V případě, že je žádost podaná podle této kapitoly považována za nepřípustnou, rozhodne Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijatých bez ohledu na postup podle čl. 34 odst. 2 o zamítnutí žádosti jako nepřípustné.
KAPITOLA IV
OBECNÁ, PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 31
Kontroly a ověření aromatizovaných vinných výrobků
1. Za kontroly aromatizovaných vinných výrobků jsou odpovědné členské státy. Přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění souladu s ustanoveními tohoto nařízení, a zejména určí orgán nebo orgány příslušné pro kontrolu dodržování povinností stanovených tímto nařízením v souladu s nařízením (ES) č. 882/2004.
2. Komise v případě potřeby přijme prostřednictvím prováděcích aktů pravidla pro správní a fyzické kontroly prováděné členskými státy týkající se plnění povinností vyplývajících z uplatňování tohoto nařízení.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 32
Výměna informací
1. Členské státy a Komise si navzájem oznámí veškeré informace nezbytné pro uplatňování tohoto nařízení a pro dodržování mezinárodních závazků týkajících se aromatizovaných vinných výrobků. Tyto informace mohou být v případě potřeby předány nebo zpřístupněny příslušným orgánům třetích zemí a mohou být zveřejněny.
2. Aby byla oznámení uvedená v odstavci 1 rychlá, účinná, přesná a nákladově efektivní, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 33, v nichž stanoví:
a)
povahu a druh oznamovaných informací;
b)
způsoby oznamování;
c)
pravidla týkající se přístupových práv k informacím nebo dostupným informačním systémům;
d)
podmínky a způsob zveřejnění informací.
3. Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví:
a)
pravidla pro poskytování informací nezbytných k uplatňování tohoto článku;
b)
způsoby správy oznamovaných informací a pravidla týkající se obsahu, formy, časového rozvrhu, četnosti a lhůt oznámení;
c)
způsoby předávání nebo poskytování informací a dokumentů členským státům, příslušným orgánům třetích zemí nebo veřejnosti.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 34 odst. 2.
Článek 33
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 4 odst. 2, článku 28, čl. 32 odst. 2 a čl. 36 odst. 1 je Komisi svěřena na dobu pěti let ode dne 27. března 2014. Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 4 odst. 2, článku 28, čl. 32 odst. 2 a čl. 36 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 4 odst. 2, článku 28, čl. 32 odst. 2 a čl. 36 odst. 1 vstoupí v platnost pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 34
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro aromatizované vinné výrobky. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Nevydá-li výbor v případě prováděcích aktů uvedených čl. 4 odst. 3 prvním pododstavci a v čl. 29 odst. 1 písm. b) žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 35
Zrušení
Nařízení (EHS) č. 1601/91 se zrušuje s účinkem od 28. března 2015.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou uvedenou v příloze III tohoto nařízení.
Článek 36
Přechodná opatření
1. Za účelem usnadnění přechodu z pravidel stanovených nařízením (EHS) č. 1601/1991 na pravidla stanovená tímto nařízením je Komisi v souladu s článkem 33 svěřena pravomoc přijímat případně akty v přenesené pravomoci týkající se přijetí opatření pozměňujících toto nařízení či opatření odchylujících se od něj, která zůstanou v platnosti do 28. března 2018.
2. Aromatizované vinné výrobky, které nesplňují požadavky tohoto nařízení, avšak byly vyrobeny v souladu s nařízením (EHS) č. 1601/1991 před 27. březnem 2014, mohou být uváděny na trh až do vyčerpání zásob.
3. Aromatizované vinné výrobky, které splňují požadavky článků 1 až 6 a článku 9 tohoto nařízení, které byly vyrobeny před 27. březnem 2014, mohou být uváděny na trh až do vyčerpání zásob, jsou-li v souladu s nařízením (EHS) 1601/1991, pokud jde o všechny aspekty neupravené v článcích 1 až 6 a článku 9 tohoto nařízení.
Článek 37
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se od 28. března 2015. Čl. 36 odst. 1 a 3 se však použijí od 27. března 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 26. února 2014.
UREDBA (EU) št. 251/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 26. februarja 2014
o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 43(2) in člena 114 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Izkazalo se je že, da Uredba Sveta (EGS) št. 1601/91 (3) in Uredba Komisije (ES) št. 122/94 (4) uspešno urejata področje aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih koktajlov iz vinskih proizvodov (v nadaljnjem besedilu: aromatizirani vinski proizvodi). Vendar je treba zaradi tehnoloških inovacij, razvoja trga in razvijajočih se pričakovanj potrošnikov posodobiti pravila, ki veljajo za opredelitev, opis, predstavitev, označevanje in zaščito geografskih označb nekaterih aromatiziranih vinskih proizvodov, ter pri tem upoštevati tradicionalne metode proizvodnje.
(2)
Zaradi začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe so potrebne dodatne spremembe, da se pooblastila, podeljena Komisiji v skladu z Uredbo (EGS) št. 1601/91, uskladijo s členoma 290 in 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Zaradi obsega teh sprememb je primerno razveljaviti Uredbo (EGS) št. 1601/91 in jo nadomestiti s to uredbo. Uredba (ES) št. 122/94 je uvedla pravila o aromatiziranju in dodajanju alkohola, ki veljajo za nekatere aromatizirane vinske proizvode, pri čemer bi bilo za zagotovitev jasnosti navedena pravila treba vključiti v to uredbo.
(3)
Za opis in označevanje aromatiziranih vinskih proizvodov se uporablja Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5), razen če v tej uredbi ni drugače določeno.
(4)
Aromatizirani vinski proizvodi so pomembni za potrošnike, proizvajalce in kmetijski sektor v Uniji. Ukrepi, ki veljajo za aromatizirane vinske proizvode, bi morali prispevati k doseganju visoke ravni varstva potrošnikov, preprečevanju goljufivih ravnanj ter doseganju preglednosti trga in poštene konkurence. S tem bodo ukrepi varovali ugled, ki so ga aromatizirani vinski proizvodi Unije dosegli na notranjem in svetovnem trgu, ob nadaljnjem upoštevanju tradicionalnih postopkov, ki se uporabljajo pri proizvodnji tovrstnih proizvodov, ter naraščajočih zahtev po varstvu in informiranju potrošnikov. Upoštevati bi bilo treba tudi tehnološke inovacije za proizvode, pri katerih te inovacije prispevajo k izboljšanju kakovosti, ne da bi to vplivalo na tradicionalni značaj zadevnih aromatiziranih vinskih proizvodov.
(5)
Proizvodnja aromatiziranih vinskih proizvodov je pomembna prodajna možnost za kmetijski sektor Unije, ki bi jo bilo treba poudariti z regulativnim okvirom.
(6)
V korist potrošnikov bi se morala ta uredba uporabljati za vse aromatizirane vinske proizvode, ki se dajejo na trg v Uniji, če so proizvedeni v državah članicah ali tretjih državah. Da se ohrani in izboljša ugled aromatiziranih vinskih proizvodov Unije na svetovnem trgu, bi se morala pravila iz te uredbe uporabljati tudi za aromatizirane vinske proizvode, proizvedene v Uniji za izvoz.
(7)
Da bi zagotovili jasnost in preglednost v pravu Unije, ki ureja aromatizirane vinske proizvode, je treba jasno opredeliti proizvode, zajete v tem pravu, merila za proizvodnjo, opis, predstavitev in označevanje teh proizvodov ter zlasti za prodajno poimenovanje. Določiti bi bilo treba tudi posebna pravila o prostovoljnem navajanju izvora, ki bi dopolnjevala pravila iz Uredbe (EU) št. 1169/2011. Z določitvijo takšnih pravil so regulirane vse faze proizvodne verige, potrošniki pa so zaščiteni in ustrezno informirani.
(8)
Pri opredelitvah aromatiziranih vinskih proizvodov bi bilo treba še naprej upoštevati tradicionalne postopke za doseganje kakovosti, vendar bi jih bilo treba posodobiti in izboljšati z vidika tehnološkega razvoja.
(9)
Aromatizirane vinske proizvode bi bilo treba proizvajati v skladu z določenimi pravili in omejitvami, ki zagotavljajo, da so pričakovanja potrošnikov glede kakovosti in proizvodnih metod izpolnjena. Da bi izpolnili mednarodne standarde na tem področju, bi bilo treba določiti proizvodne metode, Komisija pa bi praviloma morala upoštevati standarde, ki jih priporoči in objavi Mednarodna organizacija za trto in vino.
(10)
Za aromatizirane vinske proizvode bi bilo treba uporabljati Uredbo (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (6) in Uredbo (ES) št. 1334/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (7).
(11)
Poleg tega bi moral biti etilni alkohol, ki se uporablja pri proizvodnji aromatiziranih vinskih proizvodov, izključno kmetijskega porekla, da izpolni pričakovanja potrošnikov in da je v skladu s tradicionalnimi postopki za doseganje kakovosti. S tem se bo zagotovila tudi možnost prodaje osnovnih kmetijskih proizvodov.
(12)
Glede na pomen in zapletenost področja aromatiziranih vinskih proizvodov je primerno določiti posebna pravila o opisu in predstavitvi aromatiziranih vinskih proizvodov, ki bodo dopolnjevala določbe o označevanju iz Uredbe (EU) št. 1169/2011. Ta posebna pravila bi morala tudi preprečevati zlorabo prodajnih poimenovanj aromatiziranih vinskih proizvodov v primeru proizvodov, ki ne izpolnjujejo zahtev iz te uredbe.
(13)
Z namenom olajšati potrošnikovo razumevanje bi prodajna poimenovanja, določena v tej uredbi, moralo biti možno dopolniti z običajnim imenom proizvoda v smislu Uredbe (EU) št. 1169/2011.
(14)
Za predelane kmetijske proizvode, namenjene za hrano, kamor sodijo tudi aromatizirani vinski proizvodi, se uporablja Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 (8). Tako se smejo aromatizirani vinski proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve iz navedene uredbe in aktov, sprejetih na njeni podlagi, dati na trg kot ekološki aromatizirani vinski proizvodi.
(15)
Ob uporabi politike kakovosti in za zagotovitev visoke ravni kakovosti aromatiziranih vinskih proizvodov z geografsko označbo bi morale imeti države članice možnost, da sprejmejo strožja pravila od tistih, določenih v tej uredbi, v zvezi s proizvodnjo, opisom, predstavitvijo in označevanjem aromatiziranih vinskih proizvodov z geografsko označbo, proizvedenih na njihovem ozemlju, pod pogojem, da so taka pravila združljiva s pravom Unije.
(16)
Glede na to, da se Uredba (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (9), Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (10) in določbe o geografskih označbah iz Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11) ne uporabljajo za aromatizirane vinske proizvode, bi bilo treba določiti posebna pravila o zaščiti geografskih označb za aromatizirane vinske proizvode. Uporabljati bi bilo treba geografske označbe, na podlagi katerih se aromatizirane vinske proizvode prepozna kot proizvode s poreklom z ozemlja države ali iz regije ali kraja tega ozemlja, kadar se določena kakovost, ugled ali druge lastnosti aromatiziranega vinskega proizvoda pripisujejo zlasti geografskemu poreklu; Komisija pa bi takšne geografske označbe morala registrirati.
(17)
V tej uredbi bi moral biti določen postopek za registracijo, skladnost, spremembo in morebiten preklic geografskih označb tretjih držav in Unije.
(18)
Organi držav članic bi morali biti odgovorni za zagotovitev skladnosti s to uredbo, hkrati pa bi bilo treba ustrezno poskrbeti za to, da bi Komisija lahko spremljala in preverjala to skladnost.
(19)
Da bi se dopolnilo ali spremenilo nekatere nebistvene elemente te uredbe, bi bilo treba na Komisijo v skladu s členom 290 PDEU prenesti pooblastilo, da sprejme akte v zvezi z: vzpostavitvijo proizvodnih postopkov za proizvodnjo aromatiziranih vinskih proizvodov; merili za razmejitev geografskih območij ter pravili, omejitvami in odstopanji, povezanimi s proizvodnjo na takšnih območjih; pogoji, pod katerimi specifikacija proizvoda lahko vključuje dodatne zahteve; določitvijo primerov, v katerih lahko en sam proizvajalec vloži vlogo za zaščito geografske označbe in omejitvami, ki veljajo za vrsto vlagatelja, ki lahko vloži vlogo za takšno zaščito; uvedbo pogojev, ki jih je treba izpolnjevati v zvezi z vlogo za zaščito geografske označbe, preizkusom s strani Komisije, postopkom ugovora in postopki za spremembo in preklic geografskih označb; uvedbo pogojev, ki veljajo za čezmejne vloge; določitvijo datuma predložitve vloge ali zahtevka, datuma od katerega velja zaščita oziroma datuma, na katerega začne veljati sprememba glede zaščite; uvedbo pogojev v zvezi s spremembami specifikacij proizvoda, vključno s pogoji, pod katerimi se za spremembo šteje, da je manjša, in pogoji v zvezi z vlogami za te spremembe, ter v zvezi z odobritvijo teh sprememb, ki ne pomenijo spremembe enotnega dokumenta; omejitvami v zvezi z zaščitenim imenom; naravo in vrsto informacij, o katerih se uradno obvešča v okviru izmenjave informacij med državami članicami in Komisijo; metodami uradnega obveščanja, pravili, povezanimi s pravicami dostopa do informacij ali informacijskih sistemov, ki so dani na voljo, ter pogoji in sredstvi objavljanja informacij. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(20)
Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe v zvezi z analitskimi metodami za določanje sestave aromatiziranih vinskih proizvodov; odločitvami o podelitvi zaščite geografskim označbam in o zavrnitvi vlog za takšno zaščito; odločitvami o preklicu zaščite geografskih označb in obstoječih geografskih označb; odločitvami o odobritvi vlog za spremembe v primeru manjših sprememb specifikacij proizvodov; informacijami, ki jih je treba zagotoviti v specifikaciji proizvoda glede opredelitve geografske označbe; sredstvi, s katerimi se odločitve o zaščiti ali zavrnitvi geografskih označb dajo na voljo javnosti; pravili glede predložitve čezmejnih vlog; pregledi in preverjanji, ki jih bodo izvedle države članice; postopkom za preizkus vlog za zaščito ali za odobritev spremembe geografske označbe, vključno z dopustnostjo, in postopkom za zahtevek za ugovor, preklic ali pretvorbo in predložitev informacij v zvezi z obstoječimi zaščitenimi geografskimi označbami, vključno z dopustnostjo; upravnimi in fizičnimi pregledi, ki naj jih izvajajo države članice; pravili o zagotavljanju informacij, potrebnih za izvajanje določb o izmenjavi informacij med državami članicami in Komisijo, ureditvi za upravljanje informacij, o katerih se uradno obvešča, ter vsebini, obliki, času, pogostosti in rokih za uradno obveščanje, ter ureditvi za posredovanje informacij in dokumentov ali dajanje teh na voljo državam članicam, pristojnim organom v tretjih državah ali javnosti, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (12).
(21)
Komisija bi morala z izvedbenimi akti in, glede na njihovo posebno naravo, brez uporabe Uredbe (EU) št. 182/2011 objaviti enotni dokument v Uradnem listu Evropske unije, odločiti, ali bo vlogo za zaščito geografske označbe zavrnila zaradi nedopustnosti, ter vzpostaviti in voditi register geografskih označb, zaščitenih po tej uredbi, skupaj z vključitvijo obstoječih geografskih označb v ta register ali njihovo odstranitvijo iz njega.
(22)
Prehod s pravil iz Uredbe (EGS) št. 1601/91 na pravila iz te uredbe lahko privede do težav, ki jih ta uredba ne obravnava. V ta namen bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da sprejme potrebne prehodne ukrepe.
(23)
Za olajšanje prehoda s pravil iz Uredbe (EGS) št. 1601/91 na pravila iz te uredbe bi bilo treba zagotoviti dovolj časa in ustrezno ureditev. Vsekakor bi bilo trženje obstoječih zalog treba dovoliti po začetku uporabe te uredbe do njihovega izčrpanja.
(24)
Ker ciljev te uredbe, in sicer vzpostavitve pravil o opredelitvi, opisu, predstavitvi in označevanju aromatiziranih vinskih proizvodov ter pravil o zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
PODROČJE UPORABE IN OPREDELITEV POJMOV
Člen 1
Predmet urejanja in področje uporabe
1. Ta uredba določa pravila o opredelitvi, opisu, predstavitvi in označevanju aromatiziranih vinskih proizvodov ter zaščiti geografskih označb aromatiziranih vinskih proizvodov.
2. Za predstavitev in označevanje aromatiziranih vinskih proizvodov se uporablja Uredba (EU) št. 1169/2011, razen če v tej uredbi ni drugače določeno.
3. Ta uredba se uporablja za vse aromatizirane vinske proizvode, ki se dajo na trg v Uniji, ne glede na to, ali so proizvedeni v državah članicah ali tretjih državah, ter za tiste, ki so v Uniji proizvedeni za izvoz.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:
1.
„prodajno poimenovanje“ pomeni ime katerega koli aromatiziranega vinskega proizvoda, opredeljenega v tej uredbi;
2.
„opis“ pomeni seznam posebnih lastnosti aromatiziranega vinskega proizvoda;
3.
„geografska označba“ pomeni označbo, po kateri se prepozna, da aromatizirani vinski proizvod izvira iz določene regije, kraja ali države, kadar se temu proizvodu predvsem zaradi geografskega porekla pripisuje določena kakovost, ugled ali druge lastnosti.
POGLAVJE II
OPREDELITEV, OPIS, PREDSTAVITEV IN OZNAČEVANJE AROMATIZIRANIH VINSKIH PROIZVODOV
Člen 3
Opredelitev in razvrstitev aromatiziranih vinskih proizvodov
1. Aromatizirani vinski proizvodi so proizvodi, ki so pridobljeni iz proizvodov vinskega sektorja, kot so določeni v Uredbi (EU) št. 1308/2013, in so aromatizirani. Razvrščeni so v naslednje kategorije:
(a)
aromatizirana vina;
(b)
aromatizirane pijače na osnovi vina;
(c)
aromatizirani koktajli iz vinskih proizvodov.
2. Aromatizirano vino pomeni pijačo:
(a)
pridobljeno iz enega ali več proizvodov vinske trte, opredeljenih v točki 5 dela IV Priloge II ter v točkah 1 in 3 do 9 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, razen vina „retsina“;
(b)
v kateri proizvodi vinske trte iz točke (a) predstavljajo najmanj 75 % skupnega volumna;
(c)
ki ji je lahko dodan alkohol;
(d)
ki so ji lahko dodana barvila;
(e)
ki ji je lahko dodan grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt ali oba;
(f)
ki je lahko oslajena;
(g)
ki ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 14,5 vol. % in manj kot 22 vol. % ter skupni volumenski delež alkohola najmanj 17,5 vol. %.
3. Aromatizirana pijača na osnovi vina je pijača:
(a)
pridobljena iz enega ali več proizvodov vinske trte, opredeljenih v točkah 1, 2 in 4 do 9 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, razen vin, proizvedenih z dodajanjem alkohola, in vina „retsina“;
(b)
v kateri proizvodi vinske trte iz točke (a) predstavljajo najmanj 50 % skupnega volumna;
(c)
ki ji ni dodan alkohol, razen če je v Prilogi II določeno drugače;
(d)
ki so ji lahko dodana barvila;
(e)
ki ji je lahko dodan grozdni mošt, delno prevreti grozdni mošt ali oba;
(f)
ki je lahko oslajena;
(g)
ki ima dejanski volumenski delež alkohola najmanj 4,5 vol. % in manj kot 14,5 vol. %.
4. Aromatiziran koktajl iz vinskih proizvodov je pijača:
(a)
pridobljena iz enega ali več proizvodov vinske trte, opredeljenih v točkah 1, 2 in 4 do 11 dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013, razen vin, proizvedenih z dodajanjem alkohola, in vina „retsina“;
(b)
v kateri proizvodi vinske trte iz točke (a) predstavljajo najmanj 50 % skupnega volumna;
(c)
ki ji ni dodan alkohol;
(d)
ki so ji lahko dodana barvila;
(e)
ki je lahko oslajena;
(f)
ki ima dejanski volumenski delež alkohola več kot 1,2 vol. % in manj kot 10 vol. %.
Člen 4
Proizvodni postopki in metode analize za aromatizirane vinske proizvode
1. Aromatizirani vinski proizvodi se proizvajajo v skladu z zahtevami, omejitvami in opisi iz prilog I in II.
2. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 33 v zvezi z določitvijo dovoljenih proizvodnih postopkov za pridobivanje aromatiziranih vinskih proizvodov, pri čemer se upoštevajo pričakovanja potrošnikov.
Pri ugotavljanju dovoljenih proizvodnih postopkov iz prvega pododstavka Komisija upošteva proizvodne postopke, ki jih priporoča in objavi Mednarodni urad za vinsko trto in vino.
3. Komisija po potrebi z izvedbenimi akti sprejme metode analize za določanje sestave aromatiziranih vinskih proizvodov. Te metode temeljijo na vseh ustreznih metodah, ki jih priporoča in objavi Mednarodni urad za vinsko trto in vino, razen če bi bile neučinkovite ali neprimerne glede na zastavljeni cilj. Izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).
Dokler Komisija ne sprejme takšnih metod, se uporabljajo metode, ki jih dovoli zadevna država članica.
4. Za proizvode vinske trte, ki se uporabljajo pri proizvodnji aromatiziranih vinskih proizvodov, se uporabljajo enološki postopki in omejitve, določeni v skladu s členi 74, 75(4) in 80 Uredbe (EU) št. 1308/2013.
Člen 5
Prodajna poimenovanja
1. Prodajna poimenovanja iz Priloge II se uporabljajo za aromatizirane vinske proizvode, ki se dajejo na trg v Uniji, če izpolnjujejo zahteve iz navedene priloge za ustrezna prodajna poimenovanja. Prodajna poimenovanja se lahko dopolnijo z običajnim imenom, kakor je opredeljeno v točki (o) člena 2(2) Uredbe (EU) št. 1169/2011.
2. Če aromatizirani vinski proizvodi izpolnjujejo zahteve za več kot eno prodajno poimenovanje, je dovoljeno le eno izmed teh prodajnih poimenovanj, razen če je v Prilogi II določeno drugače.
3. Alkoholna pijača, ki ne izpolnjuje zahtev iz te uredbe, se ne sme opisati, predstaviti ali označiti z besedami ali izrazi, kot so „kot“, „tip“, „slog“, „izdelan“, „aroma“, ali drugimi oznakami, podobnimi kateremu od prodajnih poimenovanj.
4. Prodajna poimenovanja se lahko dopolnijo ali nadomestijo z geografskimi označbami, zaščitenimi po tej uredbi.
5. Brez poseganja v člen 26, se prodajna poimenovanja ne smejo dopolniti z zaščitenimi označbami porekla ali zaščitenimi geografskimi označbami, ki so dovoljene za vinske proizvode.
Člen 6
Dodatne navedbe pri prodajnih poimenovanjih
1. Prodajna poimenovanja iz člena 5 se lahko dopolnijo tudi z naslednjimi navedbami o vsebnosti sladkorja v aromatiziranih vinskih proizvodih:
(a) „ekstra suho“: za proizvode z vsebnostjo sladkorja manj kot 30 gramov na liter in, v kategoriji aromatiziranih vin, z odstopanjem od točke (g) člena 3(2), z minimalnim skupnim volumenskim deležem alkohola 15 vol. %;
(b) „suho“: za proizvode z vsebnostjo sladkorja manj kot 50 gramov na liter in, v kategoriji aromatiziranih vin, z odstopanjem od točke (g) člena 3(2), z minimalnim skupnim volumenskim deležem alkohola 16 vol. %;
(c) „polsuho“: za proizvode z vsebnostjo sladkorja med 50 in manj kot 90 grami na liter;
(d) „polsladko“: za proizvode z vsebnostjo sladkorja med 90 in manj kot 130 grami na liter;
(e) „sladko“: za proizvode z vsebnostjo sladkorja 130 gramov na liter ali več.
Vsebnost sladkorja iz točk (a) to (e) prvega pododstavka je izražena kot invertni sladkor.
Navedbama „polsladko“ in „sladko“ se lahko doda navedba vsebnosti sladkorja, izražena v gramih invertnega sladkorja na liter.
2. Kadar se prodajno poimenovanje dopolni z navedbo „peneče“ ali vsebuje to navedbo, količina uporabljenega penečega vina ne sme biti manj kot 95 %.
3. Prodajna poimenovanja se lahko dopolnijo tudi z navedbo glavne uporabljene arome.
Člen 7
Navedba izvora
Kadar se navede izvor aromatiziranega vinskega proizvoda, ta ustreza kraju, v katerem je aromatizirani vinski proizvod proizveden. Izvor se navede z besedami „proizvedeno v (…)“ oziroma z enakovrednimi izrazi, dopolni pa se z imenom ustrezne države članice ali tretje države.
Člen 8
Raba jezika pri predstavitvi in označevanju aromatiziranih vinskih proizvodov
1. Prodajna poimenovanja, ki so v Prilogi II navedena v ležečem tisku, se ne prevajajo niti na etiketi niti v predstavitvi aromatiziranih vinskih proizvodov.
Kadar se dodatne navedbe iz te uredbe izrazijo z besedami, se navedejo v vsaj enem od uradnih jezikov Unije.
2. Ime geografske označbe, zaščitene po tej uredbi, se na etiketi navede v jeziku ali jezikih, v katerih je registrirano, tudi kadar geografska označba nadomesti prodajno poimenovanje v skladu s členom 5(4).
Če je ime geografske označbe, zaščitene po tej uredbi, zapisano v nelatinični pisavi, se lahko navede tudi v enem ali več uradnih jezikih Unije.
Člen 9
Strožja pravila, ki jih določijo države članice
Države članice pri izvajanju politike kakovosti za aromatizirane vinske proizvode z geografskimi označbami, zaščitenimi po tej uredbi, ki se proizvajajo na njihovem ozemlju, ali pri določanju novih geografskih označb lahko določijo pravila za proizvodnjo in opis, ki so strožja od tistih iz člena 4 ter prilog I in II, kolikor so združljiva s pravom Unije.
POGLAVJE III
GEOGRAFSKE OZNAČBE
Člen 10
Vsebina vlog za zaščito
1. Vloge za zaščito imen kot geografskih označb vključujejo tehnično dokumentacijo, ki vsebuje:
(a)
ime, ki naj se zaščiti;
(b)
ime in naslov vlagatelja;
(c)
specifikacijo proizvoda iz odstavka 2, ter
(d)
enotni dokument, ki povzema specifikacijo proizvoda iz odstavka 2.
2. Proizvod je upravičen do geografske označbe, zaščitene po tej uredbi, če je skladen z ustrezno specifikacijo proizvoda, ki vključuje vsaj:
(a)
ime, ki naj se zaščiti;
(b)
opis proizvoda, zlasti njegovih glavnih analitskih lastnosti, ter navedbo njegovih organoleptičnih lastnosti;
(c)
kadar je primerno, posebne proizvodne postopke in specifikacije ter zadevne omejitve pri izdelavi proizvoda;
(d)
razmejitev zadevnega geografskega območja;
(e)
podrobnosti o povezavi iz točke 3 člena 2;
(f)
veljavne zahteve, določene v pravu Unije ali nacionalnem pravu, ali če tako določijo države članice, zahteve organizacije, ki upravlja zaščiteno geografsko označbo, ob upoštevanju, da morajo biti take zahteve objektivne in nediskriminatorne ter združljive s pravom Unije;
(g)
navedbo glavne surovine, iz katere se aromatizirani vinski proizvod pridobiva;
(h)
ime in naslov organov ali teles, ki preverjajo skladnost z določbami iz specifikacije proizvoda, in njihove posebne naloge.
Člen 11
Vloga za zaščito za geografsko območje v tretji državi
1. Kadar se vloga za zaščito nanaša na geografsko območje v tretji državi, vsebuje poleg elementov iz člena 10 tudi dokazilo, da je zadevno ime zaščiteno v državi porekla.
2. Vloga za zaščito se pošlje Komisiji neposredno ali po organih zadevne tretje države.
3. Vloga za zaščito se vloži v enem od uradnih jezikov Unije ali pa ji je priložen overjen prevod v enega od teh jezikov.
Člen 12
Vlagatelji
1. Vlogo za zaščito geografske označbe lahko vloži katera koli zainteresirana skupina proizvajalcev, v izjemnih primerih pa tudi en sam proizvajalec. Pri vlogi lahko sodelujejo tudi druge zainteresirane strani.
2. Proizvajalci lahko vložijo vlogo za zaščito le za aromatizirane vinske proizvode, ki jih proizvajajo.
3. Pri imenu, ki označuje čezmejno geografsko območje, se lahko vloži skupna vloga za zaščito.
Člen 13
Predhodni nacionalni postopek
1. Za vloge za zaščito geografske označbe aromatiziranih vinskih proizvodov s poreklom iz Unije velja predhodni nacionalni postopek v skladu z odstavki 2 do 7 tega člena.
2. Vloga za zaščito se vloži v državi članici, z ozemlja katere izvira geografska označba.
3. Država članica pregleda vlogo za zaščito, da preveri, ali izpolnjuje pogoje iz tega poglavja.
Država članica z nacionalnim postopkom zagotovi primerno objavo vloge za zaščito in zagotovi, da lahko v obdobju vsaj dveh mesecev od dneva objave vsaka fizična ali pravna oseba s pravnim interesom, ki ima prebivališče ali sedež na njenem ozemlju, nasprotuje predlagani zaščiti, tako da v državi članici vloži ustrezno utemeljeno izjavo.
4. Če država članica meni, da geografska označba ne izpolnjuje ustreznih zahtev ali ni skladna s pravom Unije na splošno, vlogo zavrne.
5. Če država članica meni, da so ustrezne zahteve izpolnjene:
(a)
objavi enotni dokument in specifikacijo proizvoda vsaj na spletu, ter
(b)
Komisiji posreduje vlogo za zaščito, ki vsebuje naslednje informacije:
(i)
ime in naslov vlagatelja;
(ii)
specifikacijo proizvoda iz člena 10(2);
(iii)
enotni dokument iz točke (d) člena 10(1);
(iv)
izjavo države članice, da meni, da vloga vlagatelja izpolnjuje zahtevane pogoje, ter
(v)
napotilo na objavo iz točke (a).
Informacije iz točke (b) prvega pododstavka se posredujejo v enem od uradnih jezikov Unije ali pa se jim priloži overjen prevod v enega od teh jezikov.
6. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s tem členom, do 28. marca 2015.
7. Kadar država članica nima nacionalne zakonodaje o zaščiti geografskih označb, lahko zgolj prehodno dodeli zaščito imenu na nacionalni ravni v skladu s pogoji iz tega poglavja. Takšna zaščita učinkuje od dneva vložitve vloge pri Komisiji in preneha z dnem sprejetja odločitve o registraciji ali zavrnitvi v skladu s tem poglavjem.
Člen 14
Preizkus s strani Komisije
1. Komisija objavi datum predložitve vloge za zaščito.
2. Komisija preizkusi, ali vloge za zaščito iz člena 13(5) izpolnjujejo pogoje iz tega poglavja.
3. Če Komisija meni, da so pogoji iz tega poglavja izpolnjeni, z izvedbenimi akti, sprejetimi brez uporabe postopka iz člena 34(2), v Uradnem listu Evropske unije objavi enotni dokument iz točke (d) člena 10(1) in sklic na objavo specifikacije proizvoda iz točke (a) člena 13(5).
4. Če Komisija meni, da pogoji iz tega poglavja niso izpolnjeni, z izvedbenimi akti odloči, da se vloga zavrne. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).
Člen 15
Postopek ugovora
Vsaka država članica ali tretja država, kakor tudi vsaka fizična ali pravna oseba s pravnim interesom, ki ima prebivališče ali sedež v državi članici, ki ni tista, v kateri je bila vložena vloga za zaščito, ali v tretji državi, lahko v dveh mesecih od dneva objave iz člena 14(3) ugovarja predlagani zaščiti, tako da pri Komisiji vloži ustrezno utemeljeno izjavo glede pogojev za upravičenost, določenih v tem poglavju.
Fizične ali pravne osebe, ki imajo prebivališče ali sedež v tretji državi, vložijo izjavo bodisi neposredno bodisi po organih zadevne tretje države v roku dveh mesecev, kot je določeno v prvem odstavku.
Člen 16
Odločitev o zaščiti
Komisija na podlagi informacij, ki jih ima na voljo ob koncu postopka ugovora iz člena 15, z izvedbenimi akti dodeli zaščito geografski označbi, ki izpolnjuje pogoje iz tega poglavja in je združljiva s pravom Unije, ali pa vlogo zavrne, če ti pogoji niso izpolnjeni. Izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).
Člen 17
Enakozvočnice
1. Če je vložena vloga za zaščito imena, ki je v celoti ali delno enakozvočno imenu, ki je že registrirano v skladu s to uredbo, se pri registraciji imena ustrezno upošteva lokalna in tradicionalna raba ter vsakršno tveganje zamenjave.
2. Enakozvočnega imena, ki potrošnika zavede, tako da misli, da proizvodi prihajajo z drugega ozemlja, se ne registrira, čeprav je ime točno, kar zadeva dejansko ozemlje, regijo ali kraj porekla teh proizvodov.
3. Uporaba registriranega enakozvočnega imena je dovoljena samo, če se že registrirano ime v praksi dovolj razlikuje od pozneje registrirane enakozvočnice, pri čemer se upošteva, da je treba zagotoviti enako obravnavo zadevnih proizvajalcev in preprečiti zavajanje potrošnika.
Člen 18
Razlogi za zavrnitev zaščite
1. Imena, ki so postala generična, se ne smejo zaščititi kot geografska označba.
V tem poglavju „ime, ki je postalo generično“ pomeni ime aromatiziranega vinskega proizvoda, ki je postalo obče ime aromatiziranega vinskega proizvoda v Uniji, čeprav se nanaša na kraj ali regijo, kjer je bil proizvod prvotno proizveden ali dan na trg.
Da bi ugotovili, ali je ime postalo generično, se upoštevajo vsi ustrezni dejavniki, zlasti pa:
(a)
obstoječe stanje v Uniji, zlasti na območjih potrošnje;
(b)
ustrezno pravo Unije ali nacionalno pravo.
2. Ime se ne zaščiti kot geografska označba, če bi zaradi ugleda in slovesa blagovne znamke zaščita lahko zavedla potrošnika glede resničnega porekla aromatiziranega vinskega proizvoda.
Člen 19
Razmerje do blagovnih znamk
1. Kadar je geografska označba zaščitena po tej uredbi, se registracija blagovne znamke, uporabo katere ureja člen 20(2) in se nanaša na aromatizirani vinski proizvod, zavrne, če je bila vloga za registracijo blagovne znamke predložena po dnevu predložitve vloge za zaščito geografske označbe Komisiji in je bila geografska označba nato zaščitena.
Blagovne znamke, registrirane v nasprotju s prvim pododstavkom, se razglasijo za neveljavne.
2. Brez poseganja v člen 17(2) se blagovna znamka, uporabo katere ureja člen 20(2) in ki je bila prijavljena, registrirana ali, če to možnost predvideva zadevna zakonodaja, pridobljena z dobroverno uporabo na ozemlju Unije pred dnem predložitve vloge za zaščito geografske označbe Komisiji, lahko še naprej uporablja in obnovi, ne glede na zaščito geografske označbe, če ne obstajajo razlogi za neveljavnost ali preklic blagovne znamke, določeni v Direktivi 2008/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13) ali v Uredbi Sveta (ES) št. 207/2009 (14).
V takih primerih se dovoli uporaba geografske označbe skupaj z ustreznimi blagovnimi znamkami.
Člen 20
Zaščita
1. Geografske označbe, zaščitene po tej uredbi, lahko uporablja vsak gospodarski subjekt, ki trži aromatiziran vinski proizvod, proizveden v skladu z ustreznimi specifikacijami proizvoda.
2. Geografske označbe, zaščitene po tej uredbi, in aromatizirani vinski proizvodi, za katere se uporabljajo ta zaščitena imena v skladu s specifikacijo proizvoda, so zaščiteni pred:
(a)
vsako neposredno ali posredno komercialno rabo zaščitenega imena:
(i)
za primerljive proizvode, ki niso skladni s specifikacijo proizvoda za to zaščiteno ime, ali
(ii)
če taka raba izkorišča ugled geografske označbe;
(b)
vsako zlorabo, posnemanjem ali prikazovanjem, tudi če je navedeno resnično poreklo proizvoda ali storitve ali če je zaščiteno ime prevedeno, drugače zapisano ali prečrkovano ali če mu je dodan izraz, kot so „stil“, „tip“, „metoda“, „kot se proizvaja v“, „imitacija“, „okus“, „kot“ ali podobno;
(c)
vsako drugo napačno ali zavajajočo navedbo izvora, porekla, vrste ali bistvenih lastnosti proizvoda na notranji ali zunanji embalaži, v reklamnem gradivu ali dokumentih, ki se nanašajo na zadevni vinski proizvod, kakor tudi pakiranje proizvoda v embalažo, ki lahko ustvari napačen vtis o poreklu proizvoda;
(d)
vsemi drugimi praksami, ki potrošnika lahko zavajajo glede resničnega porekla proizvoda.
3. Geografske označbe, zaščitene po tej uredbi, v Uniji ne morejo postati generične v smislu člena 18(1).
4. Države članice sprejmejo ustrezne upravne in sodne ukrepe za preprečitev ali prenehanje nezakonite uporabe geografskih označb, zaščitenih po tej uredbi, kot je določeno v odstavku 2.
Člen 21
Register
Komisija z izvedbenimi akti, ki jih sprejme brez uporabe postopka iz člena 34(2), vzpostavi in vodi elektronski register geografskih označb, zaščitenih po tej uredbi, za aromatizirane vinske proizvode, ki je javno dostopen.
Geografske označbe, ki se nanašajo na proizvode iz tretjih držav, ki so zaščitene v Uniji v skladu z mednarodnim sporazumom, katerega pogodbenica je Unija, se lahko vpišejo v register iz prvega odstavka kot geografske označbe, zaščitene po tej uredbi.
Člen 22
Imenovanje pristojnega organa
1. Države članice imenujejo pristojni organ ali organe, odgovorne za preglede glede obveznosti, določenih v tem poglavju, v skladu z merili iz člena 4 Uredbe (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (15).
2. Države članice zagotovijo, da je vsak gospodarski subjekt, ki ravna v skladu s tem poglavjem, upravičen do vključitve v sistem pregledov.
3. Države članice obvestijo Komisijo o pristojnem organu ali organih iz odstavka 1. Komisija objavi njihova imena in naslove ter jih redno posodablja.
Člen 23
Preverjanje skladnosti s specifikacijami
1. Glede geografskih označb, zaščitenih po tej uredbi in povezanih z geografskim območjem v Uniji, letno preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda med proizvodnjo in obdelavo aromatiziranega vinskega proizvoda ali po njej zagotavljajo:
(a)
pristojni organ ali organi iz člena 22 ali
(b)
eden ali več nadzornih teles, odgovornih za preverjanje v smislu točke 5 drugega odstavka člena 2 Uredbe (ES) št. 882/2004, ki delujejo kot certifikacijsko telo za proizvode v skladu z zahtevami iz člena 5 navedene uredbe.
Stroške tega preverjanja krijejo gospodarski subjekti, ki jih zajema preverjanje.
2. Glede geografskih označb, zaščitenih po tej uredbi in povezanih z geografskim območjem v tretji državi, letno preverjanje skladnosti s specifikacijo proizvoda med proizvodnjo in obdelavo aromatiziranih vinskih proizvodov ali po njej zagotavljajo:
(a)
eden ali več javnih organov, ki jih imenuje tretja država, ali
(b)
eno ali več certifikacijskih teles.
3. Telesa iz točke (b) odstavka 1 in točke (b) odstavka 2 ravnajo v skladu s standardom EN ISO/IEC 17065:2012 (Preverjanje skladnosti - zahteve za telesa, ki certificirajo proizvodne postopke in storitve) in so akreditirana v skladu z navedenim standardom.
4. Kadar organ ali organi iz točke (a) odstavka 1 in točke (a) odstavka 2 preverjajo skladnost s specifikacijo proizvoda, dajo ustrezna jamstva za objektivnost in nepristranskost ter imajo na voljo usposobljeno osebje in vire, potrebne za izvajanje svojih nalog.
Člen 24
Spremembe specifikacije proizvoda
1. Vlagatelj, ki izpolnjuje pogoje iz člena 12, lahko zaprosi za odobritev spremembe specifikacije proizvoda za geografsko označbo, zaščiteno po tej uredbi, zlasti zaradi upoštevanja novih znanstvenih in tehničnih dognanj ali zaradi nove opredelitve geografskega območja iz točke (d) člena 10(2). Vloge vsebujejo opis sprememb, za katere se zaproša, in utemeljitev zanje.
2. Kadar predlagana sprememba vključuje eno ali več sprememb enotnega dokumenta iz točke (d) člena 10(1), se za spremembo smiselno uporabljajo členi 13 do 16. Če pa so predlagane le manjše spremembe, Komisija z izvedbenimi akti odloči, ali se vlogi ugodi brez uporabe postopka iz člena 14(2) in člena 15, v primeru ugoditve pa Komisija objavi podatke iz člena 14(3). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).
Člen 25
Preklic
Komisija lahko na lastno pobudo ali na podlagi ustrezno utemeljene zahteve države članice, tretje države ali fizične ali pravne osebe s pravnim interesom z izvedbenimi akti odloči, da se prekliče zaščita geografske označbe, če ni več zagotovljena skladnost z ustrezno specifikacijo proizvoda. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).
Smiselno se uporabljajo členi 13 do 16.
Člen 26
Obstoječe geografske označbe
1. Geografske označbe aromatiziranih vinskih proizvodov, navedene v Prilogi II k Uredbi (EGS) št. 1601/91, in vse geografske označbe, ki so bile predložene državi članici in jih je država članica odobrila pred 27. marcem 2014, so samodejno zaščitene kot geografske označbe po tej uredbi. Komisija jih z izvedbenimi akti, ki jih sprejme brez uporabe postopka iz člena 34(2) te uredbe, vključi v register iz člena 21 te uredbe.
2. Glede obstoječih geografskih označb iz odstavka 1 države članice Komisiji posredujejo:
(a)
tehnično dokumentacijo, kot je določena v členu 10(1);
(b)
nacionalne odločbe o odobritvi.
3. Obstoječe geografske označbe iz odstavka 1, za katere informacije iz odstavka 2 niso predložene do 28. marca 2017, izgubijo zaščito po tej uredbi. Komisija z izvedbenimi akti, ki jih sprejme brez uporabe postopka iz člena 34(2), sprejme ustrezne formalne ukrepe, s katerimi se ta imena črtajo iz registra iz člena 21.
4. Člen 25 se ne uporablja za obstoječe geografske označbe iz odstavka 1 tega člena.
Do 28. marca 2018 lahko Komisija z izvedbenimi akti na lastno pobudo odloči, da prekliče zaščito obstoječih geografskih označb iz odstavka 1 tega člena, če niso skladne s točko 3 člena 2. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).
Člen 27
Pristojbine
Države članice lahko zaračunajo pristojbino za kritje svojih stroškov, vključno s stroški, nastalimi pri pregledu vlog za zaščito, izjav o ugovoru, vlog za spremembe in zahtev za preklic v skladu s tem poglavjem.
Člen 28
Prenos pooblastila
1. Da se upoštevajo posebne značilnosti proizvodnje na razmejenih geografskih območjih, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 33 v zvezi z/s:
(a)
merili za razmejitev geografskih območij ter
(b)
pravili, omejitvami in odstopanji, povezanimi s proizvodnjo na razmejenih geografskih območjih.
2. Da se zagotovita kakovost in sledljivost proizvodov, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 33, da se določijo pogoji, pod katerimi lahko specifikacije proizvoda vključujejo dodatne zahteve poleg tistih iz točke (f) člena 10(2).
3. Da se zagotovijo pravice ali upravičeni interesi proizvajalcev ali gospodarskih subjektov, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 33, da se določi:
(a)
primere, v katerih lahko en sam proizvajalec vloži vlogo za zaščito geografske označbe;
(b)
omejitve v zvezi z vrsto vlagatelja, ki lahko vloži vlogo za zaščito geografske označbe;
(c)
pogoje, ki jih je treba izpolnjevati v zvezi z vlogo za zaščito geografske označbe, preizkusom s strani Komisije, postopkom ugovora in postopki za spremembo in preklic geografskih označb;
(d)
pogoje, ki veljajo za čezmejne vloge;
(e)
datum predložitve vloge ali zahtevka;
(f)
datum, od katerega velja zaščita;
(g)
pogoje, pod katerimi se za spremembo šteje, da je manjša, kakor določeno v členu 24(2);
(h)
datum, na katerega sprememba začne veljati;
(i)
pogoje v zvezi z vlogami za spremembe specifikacije proizvoda za geografsko označbo, zaščiteno po tej uredbi, in v zvezi z odobritvijo teh sprememb, kadar take spremembe ne pomenijo spremembe enotnega dokumenta iz točke (d) člena 10(1).
4. Da se zagotovi ustrezna zaščita, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 33 v zvezi z omejitvami glede zaščitenega imena.
Člen 29
Izvedbena pooblastila
1. Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem poglavjem, o:
(a)
informacijah, ki jih je treba zagotoviti v specifikaciji proizvoda glede povezave iz točke 3 člena 2 med geografskim območjem in končnim proizvodom;
(b)
načinih zagotovitve javne dostopnosti odločitev o zaščiti ali zavrnitvi iz člena 16;
(c)
predložitvi čezmejnih vlog;
(d)
pregledih in preverjanjih, ki jih izvajajo države članice, vključno s testiranjem.
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).
2. Komisija lahko z izvedbenimi akti sprejme vse potrebne ukrepe, povezane s tem poglavjem, v zvezi s postopkom za preizkus vlog za zaščito ali za odobritev spremembe geografske označbe, vključno z dopustnostjo, in postopkom za zahtevek za ugovor, preklic ali pretvorbo in predložitev informacij v zvezi z obstoječimi zaščitenimi geografskimi označbami, vključno z dopustnostjo, zlasti glede:
(a)
vzorcev za dokumente in oblike za posredovanje;
(b)
rokov;
(c)
podrobnih podatkov o dejstvih, dokazih in spremnih dokumentih, ki se predložijo v utemeljitev vloge ali zahtevka.
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).
Člen 30
Nedopustna vloga ali zahtevek
Če se šteje, da je vloga ali zahtevek, predložen(-a) v skladu s tem poglavjem, nedopusten(-a), Komisija z izvedbenimi akti, ki jih sprejme brez uporabe postopka iz člena 34(2), odloči, da se vloga oziroma zahtevek zavrže kot nedopusten(-a).
POGLAVJE IV
SPLOŠNE, PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE
Člen 31
Pregledi in preverjanja aromatiziranih vinskih proizvodov
1. Za preglede aromatiziranih vinskih proizvodov so odgovorne države članice. Te sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev skladnosti z določbami te uredbe in zlasti določijo pristojni organ ali organe, ki so odgovorni za preglede v zvezi z obveznostmi, ki jih določa ta uredba v skladu z Uredbo (ES) št. 882/2004.
2. Komisija po potrebi z izvedbenimi akti sprejme pravila glede upravnih in fizičnih pregledov, ki naj jih države članice izvajajo v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti, ki izhajajo iz uporabe te uredbe
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).
Člen 32
Izmenjava informacij
1. Države članice in Komisija se medsebojno uradno obvestijo o vseh informacijah, potrebnih za uporabo te uredbe ter za izpolnjevanje mednarodnih obveznosti v zvezi z aromatiziranimi vinskimi proizvodi. Kadar je potrebno, se lahko navedene informacije posredujejo ali dajo na voljo pristojnim organom tretjih držav in se objavijo.
2. Da bi zagotovili hitro, učinkovito, natančno in stroškovno učinkovito uradno obveščanje iz odstavka 1, se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 33, za določitev:
(a)
narave in vrste informacij, o katerih se uradno obvešča;
(b)
metod uradnega obveščanja;
(c)
pravil, povezanih s pravicami dostopa do informacij ali informacijskih sistemov, ki so dani na voljo;
(d)
pogojev in sredstev objavljanja informacij.
3. Komisija z izvedbenimi akti sprejme:
(a)
pravila o zagotavljanju informacij, ki so potrebne za uporabo tega člena;
(b)
ureditev za upravljanje informacij, o katerih se uradno obvešča, ter pravila o vsebini, obliki, času, pogostosti in rokih za uradno obveščanje;
(c)
ureditev za posredovanje informacij in dokumentov ali dajanje teh na voljo državam članicam, pristojnim organom v tretjih državah ali javnosti.
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 34(2).
Člen 33
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 4(2), 28, 32(2) in 36(1) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 27. marca 2014. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.
3. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 4(2), 28, 32(2) in 36(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 4(2), 28, 32(2) in 36(1), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 34
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga Odbor za aromatizirane vinske proizvode. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
Če Odbor v primeru izvedbenih aktov iz prvega pododstavka člena 4(3) in točke (b) člena 29(1) ne predloži mnenja, Komisija ne sprejme osnutka izvedbenega akta, uporabi pa se tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.
Člen 35
Razveljavitev
Uredba (EGS) št. 1601/91 se z 28. marcem 2015 razveljavi.
Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se razlaga kot sklicevanje na to uredbo in se bere v skladu s korelacijsko razpredelnico iz Priloge III k tej uredbi.
Člen 36
Prehodni ukrepi
1. Da se olajša prehod s pravil, določenih v Uredbi (EGS) št. 1601/91, na pravila, določena v tej uredbi, se na Komisijo prenese pooblastilo, da po potrebi sprejme delegirane akte v skladu s členom 33 v zvezi s sprejetjem ukrepov za spremembo ali odstopanje od te uredbe, ki veljajo do 28. marca 2018.
2. Aromatizirani vinski proizvodi, ki ne izpolnjujejo zahtev te uredbe, vendar so bili v skladu z Uredbo (EGS) št. 1601/91 proizvedeni pred 27. marcem 2014, se lahko dajejo na trg, dokler zaloge niso izčrpane.
3. Aromatizirani vinski proizvodi, ki izpolnjujejo zahteve iz členov 1 do 6 in člena 9 te uredbe, in ki so bili proizvedeni pred 27. marcem 2014, se lahko dajejo na trg, dokler zaloge niso izčrpane, če so skladni z Uredbo (EGS) št. 1601/91 glede vseh vprašanj, ki niso urejena v členih 1 do 6 in v členu 9 te uredbe.
Člen 37
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 28. marca 2015. Vendar se člen 36(1) in (3) uporablja od 27. marca 2014.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 26. februarja 2014