ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 13. listopadu 2014
o systému včasného varování pro používání schvalujícími osobami Komise a výkonnými agenturami
(2014/792/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (1), a zejména na čl. 56 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 215/2008 ze dne 18. února 2008 o finančním nařízení pro 10. Evropský rozvojový fond (2), a zejména na článek 17 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (3), a zejména na čl. 7 odst. 6 a článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise, která za náležitého dodržování zásad řádného finančního řízení upravených v článcích 30-33 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 odpovídá za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie a veškerých dalších fondů spravovaných Unií, má povinnost bojovat proti podvodům a jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie. Má-li být zajištěno, aby schvalující osoby v Komisi a ve výkonných agenturách byly v plném rozsahu informovány o rizicích, jež finančním zájmům Unie hrozí, je nezbytné stanovit interní pravidla, jimiž bude doplněno rozhodnutí Komise C(2014) 2784 (4).
(2)
Za účelem boje proti podvodům a ochrany finančních zájmů Unie používá Komise ústřední databázi vyloučených zájemců a uchazečů podle článku 108 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a nařízení Komise (ES, Euratom) č. 1302/2008 ze dne 17. prosince 2008 o ústřední databázi pro vyloučení (5) a používá též systém včasného varování podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom ze dne 16. prosince 2008 o systému včasného varování pro používání schvalujícími osobami Komise a výkonnými agenturami (6). Dokud legislativní orgán nepřijme návrh na změnu finančního nařízení (7), je nutno zajistit, aby zůstal systém včasného varování efektivní.
(3)
Do uvedené doby by účel systému včasného varování měl zůstat v zásadě zachován. Měl by zajišťovat, aby v Komisi a jejích výkonných agenturách byly k dispozici vyhrazené informace, za kterýmžto účelem budou v systému včasného varování registrovány výstrahy o osobách, které by mohly pro finanční zájmy a pověst Unie nebo pro některý z Unií spravovaných fondů představovat riziko.
(4)
Vzhledem k tomu, že ředitelé výkonných agentur mají postavení pověřených schvalujících osob Komise, pokud jde o využívání operačních prostředků, měli by mít k systému včasného varování stejný přístup jako útvary Komise při hospodaření se správními a operačními prostředky.
(5)
Vzhledem k tomu, že vedoucí delegací Unie jednající jako dále pověřené schvalující osoby Komise podle čl. 56 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 mají postavení pověřené schvalující osoby Komise, pokud jde o využívání operačních prostředků, měli by mít k systému včasného varování stejný přístup jako útvary Komise při hospodaření se správními a operačními prostředky.
(6)
Evropský úřad pro boj proti podvodům (úřad OLAF) má podle čl. 7 odst. 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 povinnost informovat neprodleně dotčené útvary Komise o probíhajícím vyšetřování, pokud se při tomto vyšetřování zjistí, že by mohlo být vhodné přijmout preventivní správní opatření k ochraně finančních zájmů Unie. Podle článku 11 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 je tento úřad dále povinen po dokončení vyšetřování vypracovat zprávu, a případně vydat doporučení, zda je třeba přijmout opatření, zejména na straně orgánů. Má-li být příslušná schvalující osoba s to požádat o registraci výstrahy, je nezbytné stanovit údaje, které je úřad OLAF povinen Komisi předkládat.
(7)
Úřad OLAF by měl mít k systému včasného varování přístup, aby mohl plnit své regulatorní vyšetřovací funkce a vykonávat své zpravodajské činnosti a činnosti při boji proti podvodům podle nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013.
(8)
Z důvodu zjednodušení by mělo být fungování systému včasného varování zjednodušeno, měl by být snížen počet kategorií výstrah, upřesněn jejich rozsah a z názvů výstrah by měl být na první pohled zřejmý jejich obsah.
(9)
Na základě údajů, které úřad OLAF předloží, by měla příslušná schvalující osoba po konzultaci s Generálním ředitelstvím pro rozpočet a s Právní službou a v těsné součinnosti s úřadem OLAF navrhnout výstrahu pro účely ověření.
(10)
Příslušná schvalující osoba by měla navrhnout výstrahu pro účely vyloučení, kterou by měly v náležitých případech vyhodnotit centralizovaným způsobem Generální ředitelství pro rozpočet a Právní služba. Je-li výstraha pro účely vyloučení navržena na základě údajů, které předloží úřad OLAF, měla by být v těsné součinnosti s úřadem OLAF vyhodnocena. Tentýž postup by se měl uplatnit, pokud by příslušná schvalující osoba měla v úmyslu přijmout akt, který by mohl nepříznivě ovlivnit práva dotčené osoby.
(11)
Příslušná schvalující osoba by měla v těsné součinnosti s úřadem OLAF rozhodnout o nutných důsledcích z hlediska ochrany finančních zájmů Unie a měla by o tomto rozhodnutí úřad OLAF vyrozumět.
(12)
Příslušná schvalující osoba by měla nést odpovědnost za žádost o zadání, změnu, výmaz nebo obnovu výstrahy. S cílem zachovat přiměřenou úroveň kontroly by tyto žádosti měly být podávány na příslušné hierarchické úrovni, kterou stanoví rozhodnutí Komise C(2014) 2784.
(13)
Účetní by měl zajistit náležitá technická opatření k tomu, aby byl systém včasného varování účinně používán prostřednictvím centrálního účetního systému Komise.
(14)
Prostřednictvím centrálního účetního systému Komise budou všem útvarům Komise a výkonným agenturám dány k dispozici podrobnosti o inkasních příkazech a příkazech k obstavení bankovního účtu. Výstrahy W3a (příkaz k obstavení bankovního účtu) a W4 (inkasní příkaz) podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom by již neměly být používány. Pouhé tyto informace nejsou ze systematického hlediska důvodem k výstraze. Příslušná schvalující osoba musí analyzovat všechny zvláštní okolnosti případu a rozhodnout, je-li výstraha nutná, či nikoli.
(15)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (8) stanoví, že zpracování osobních údajů Komisí musí dodržovat zákonné požadavky na zpracování a požadavky vztahující se na předávání stanovených údajů a že toto zpracování podléhá předběžné kontrole evropského inspektora ochrany údajů na základě oznámení inspektora ochrany údajů v Komisi.
(16)
Ustanovení o ochraně osobních údajů by měla stanovit práva osob, jejichž údaje jsou nebo by mohly být zadány do systému včasného varování.
(17)
Na určitá práva na ochranu osobních údajů se vztahují výjimky stanovené v článku 20 nařízení (ES) č. 45/2001, které je nutno v každém jednotlivém případě analyzovat a uplatňovat dočasně. O uplatňování těchto výjimek by měl rozhodovat útvar odpovědný za žádost o zadání, změnu včetně opravy nebo výmaz relevantních informací.
(18)
Osoba, jíž se týká možná výstraha pro účely vyloučení, by měla mít příležitost se písemně vyjádřit předtím, než je ve spojitosti s ní podána žádost o registraci výstrahy v systému včasného varování. Tutéž příležitost by měla mít dotčená osoba v případě, že by příslušná schvalující osoba měla v úmyslu přijmout akt, který by mohl práva této dotčené osoby nepříznivě ovlivnit.
(19)
Ve výjimečných případech by mělo být s poskytnutím této příležitosti posečkáno v zájmu zachování důvěrnosti vyšetřování či vnitrostátního soudního řízení, jsou-li k takovému kroku dány naléhavé legitimní důvody.
(20)
Rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom by mělo být nadále použitelné až do 1. července 2015, nakolik to bude nezbytné k zajištění toho, že budou dodržována nařízení Rady o restriktivních opatřeních přijatých na základě článku 215 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), a to do doby, než bude systém akruálního účetnictví (ABAC) zohledňovat údaje obsažené v příslušné databázi útvaru odpovědného za nástroje zahraniční politiky. Za tímto účelem budou nadále registrovány výstrahy W5b podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom.
(21)
Rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom by se mělo až do 1. července 2015 použít na výstrahy W3a a W4, které by měly být do uvedeného termínu pro účely uplatňování oddílu 4 tohoto rozhodnutí pokládány za výstrahy pro účely ověření.
(22)
Za účelem uplatňování tohoto rozhodnutí je nutno pravidelně vyhodnocovat, jak systém včasného varování funguje a nakolik efektivně přispívá k ochraně finančních zájmů Unie,
ROZHODLA TAKTO:
ODDÍL 1
VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět, oblast působnosti a cíl
1. Tímto rozhodnutím se zřizuje systém včasného varování („EWS“), který budou schvalující osoby Komise a výkonných agentur používat při plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie a při hospodaření s dalšími Unií spravovanými fondy.
2. EWS přispívá k ochraně finančních zájmů Unie a zachování jejího obrazu, k boji proti podvodům a k řádnému finančnímu řízení.
3. Cílem EWS je:
a)
prostřednictvím registrace výstrah informovat odpovědné schvalující osoby Komise a výkonných agentur o tom, že by určitá osoba mohla představovat riziko pro finanční zájmy a obraz Unie nebo pro některý z Unií spravovaných fondů, a
b)
umožňovat příslušným schvalujícím osobám, aby na základě těchto výstrah prováděly ověřování nebo přijímaly vhodná opatření, včetně opatření podle oddílu 4.
4. Tyto informace přispívají k tomu, že bude zajištěno:
a)
předcházení rizikům, jehož je dosaženo ověřováním informací o určité osobě, jež byly včasně předány z důvodu podezření z některého níže uvedeného aktu nebo z důvodu zjištění ve spojitosti s takovýmto aktem:
-
závažné pochybení nebo nesrovnalost,
-
profesní pochybení,
-
závažné porušení smlouvy na veřejnou zakázku nebo
-
podvod, korupce nebo jiné protiprávní jednání poškozující finanční zájmy Unie podle článku 141 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (9);
b)
vyloučení osoby podle čl. 106 odst. 1 a čl. 109 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a kterým se ruší nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 („finanční nařízení“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se použijí tyto definice:
a)
„účetním“ se rozumí účetní Komise nebo podřízený zaměstnanec, jeho účetní pověřil některými úkoly podle článku 69 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
b)
„příslušnou schvalující osobou“ se rozumí pověřená schvalující osoba Komise ve smyslu článku 65 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, která nese odpovědnost v souladu s vnitřními pravidly pro plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie („rozpočet“), včetně ředitelů výkonných agentur, dále pověřené schvalující osoby ve smyslu článku 65 uvedeného nařízení, které vykonávají funkci ředitele, a vedoucí delegací Unie, kteří jednají jako dále pověřené schvalující osoby Komise podle čl. 56 odst. 2 uvedeného nařízení;
c)
„subjektem údajů“ se rozumí identifikovatelná osoba ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů;
d)
„zjištěním“ se rozumí zjištěné skutečnosti, jež byly odhaleny při plnění právního závazku nebo zaznamenány v kontextu auditu či vyšetřování, které provádí Účetní dvůr, Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) či Útvar interního auditu (IAS), nebo byly odhaleny v kontextu jiného auditu či kontroly, které jsou prováděny v rámci odpovědnosti příslušné schvalující osoby;
e)
„právním závazkem“ se rozumí závazek, jejž Komise přijala podle hlav V-VIII části první a podle části druhé nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
f)
„osobou“ se rozumí dále vyjmenované fyzické či právnické osoby nebo sdružení bez právní subjektivity:
-
příjemce finančních prostředků ve smyslu čl. 2 písm. i) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012,
-
zájemce nebo uchazeč,
-
žadatel o grant,
-
účastník soutěže o cenu,
-
placený externí odborník ve smyslu článku 204 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012,
-
osoby oprávněné jednat za právnické osoby či tyto zastupovat, rozhodovat o nich nebo je ovládat podle čl. 106 odst. 1 písm. b) a e) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
g)
„profesním pochybením“ se rozumí porušení právních či správních předpisů nebo deontologických norem povolání, ke kterému daná osoba patří, jakož i jiné zaviněné jednání, které má dopad na profesní důvěryhodnost dotčené osoby;
h)
„subdodavatelem“ se rozumí hospodářský subjekt, jehož navrhl zájemce, uchazeč, zhotovitel, dodavatel nebo poskytovatel na to, aby provedl část smlouvy na veřejnou zakázku, vůči němuž však sám veřejný zadavatel nemá přímý právní závazek;
i)
„závažným pochybením nebo nesrovnalostí“ se rozumí závažné pochybení nebo nesrovnalost ve smyslu čl. 166 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
j)
„kontaktní osobou pro výstrahu“ se rozumí osoba, jež působí při útvaru odpovědném za žádost a odpovídá za dokumentaci k výstraze až do výmazu výstrahy.
Článek 3
Fungování EWS
1. Účetní přijme náležitá technická opatření k tomu, aby EWS účinně fungoval a aby byl monitorován.
Účetní na základě žádosti příslušné schvalující osoby zadává, mění, obnovuje nebo provádí výmazy výstrah EWS.
2. K technickým aspektům přijme účetní prováděcí opatření a vymezí související postupy, mj. v oblasti zabezpečení.
Tato opatření účetní oznámí útvarům Komise a výkonným agenturám.
Článek 4
Pravomoci a postupy v oblasti registrace, změn, obnovy a výmazu výstrah
1. O registraci, změnu, obnovu či výmaz výstrahy je oprávněna požádat pouze příslušná schvalující osoba.
2. Žádost o registraci, změnu, obnovu či výmaz výstrahy předkládá příslušná schvalující osoba účetnímu. Použije k tomu formulář uvedený v příloze tohoto rozhodnutí.
3. Kontaktní osoba pro výstrahy podle článku 8 předtím, než postoupí žádost účetnímu, ověří, zda jsou splněny požadavky článků 11 či 12.
Článek 5
Přístup k EWS
K údajům obsaženým v EWS mají prostřednictvím centrálního účetního systému Komise přímý přístup útvary Komise a výkonné agentury.
Útvary Komise a výkonné agentury odpovědné za místní systém mohou prostřednictvím tohoto centrálního účetního systému získat přístup k údajům uloženým v EWS za předpokladu, že je zaručen soulad údajů mezi tímto místním a centrálním účetním systémem.
Článek 6
Používání EWS
Údaje uložené v EWS lze použít pouze pro účely plnění rozpočtu nebo hospodaření s jiným Unií spravovaným fondem. Tím nejsou dotčeny údaje v ústřední databázi pro vyloučení (dále jen „CED“) podle čl. 1 odst. 2 a 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1302/2008 (10).
Údaje z EWS a CED je úřad OLAF oprávněn používat ke svým vyšetřováním podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 („nařízení o úřadu OLAF“) a dále k činnostem na poli předcházení podvodům včetně analýz rizik.
Článek 7
Termíny nahlížení do EWS
Ověření, zda je v EWS zaznamenána k určité osobě výstraha, provádí příslušná schvalující osoba v těchto fázích:
a)
před přijetím individuálního rozpočtového závazku;
b)
před přijetím souhrnného rozpočtového závazku, je-li daná osoba v této fázi známa;
c)
v případě předběžných rozpočtových závazků předtím, než je přijat právní závazek, který zakládá nárok na následné platby, pokud se nejedná o úhrady ve prospěch zaměstnanců či náhrady cestovních výdajů na účast na schůzích a v konkursech;
d)
v případě zadávacích řízení a řízení o udělení grantu, soutěží o ceny a řízení s uveřejněním výzvy k projevení zájmu nejpozději předtím, než je vydáno rozhodnutí o zadání zakázky, udělení grantu či ceny;
e)
v případě zadávání veřejných zakázek, kde veřejný zadavatel omezí počet zájemců vyzvaných k podání nabídky, předtím, než je dokončen výběr zájemců;
f)
předtím, než je provedena libovolná platba, pokud se nejedná o úhrady ve prospěch zaměstnanců či náhrady cestovních výdajů na účast na schůzích a v konkursech.
Článek 8
Kontaktní osoba pro výstrahy
Kontaktní osoba pro výstrahy je povinna
a)
připravit žádost o registraci výstrahy;
b)
postoupit žádost a údaje související s výstrahou účetnímu;
c)
poskytnout dalším příslušným schvalujícím osobám údaje, které jim umožní provést ověření nebo rozhodnout o důsledcích podle oddílu 4.
ODDÍL 2
ÚDAJE ZADÁVANÉ DO EWS
Článek 9
Kategorie výstrah
1. Výstrahy EWS se člení do těchto dvou kategorií:
a)
„výstraha pro účely ověření“, jestliže je daná osoba podezřelá z podvodu, korupce nebo jiného protiprávního jednání poškozujícího finanční zájmy Unie podle článku 141 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012, ze závažného pochybení nebo nesrovnalosti, z profesního pochybení nebo ze závažného porušení smlouvy na veřejnou zakázku anebo jestliže o ní bylo zjištěno, že se vyjmenovaných způsobů jednání dopustila;
b)
„výstraha pro účely vyloučení“, jestliže je daná osoba vyloučena z řízení na základě důvodů pro vyloučení, které jsou upraveny v čl. 106 odst. 1 a čl. 109 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. K jedné osobě mohou být evidovány různé výstrahy, jež byly zaregistrovány z různých důvodů.
Článek 10
Údaje ve výstrahách EWS
Výstrahy EWS obsahují tyto údaje:
a)
identifikace dané osoby;
b)
druh výstrahy;
c)
doba trvání výstrahy;
d)
důvody, pro něž daná osoba představuje riziko pro finanční zájmy a obraz Unie či pro Unií spravované fondy;
e)
údaje k řízení o sporných otázkách;
f)
jméno příslušné schvalující osoby;
g)
jméno kontaktní osoby pro výstrahy podle článku 8 tohoto rozhodnutí.
Článek 11
Výstrahy pro účely ověření
1. O výstrahu pro účely ověření je příslušná schvalující osoba oprávněna požádat v případě, je-li splněna některá z těchto podmínek:
a)
úřad OLAF v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013 informuje příslušnou schvalující osobu, jestliže při vyšetřování zjistí, že by mohlo být vhodné přijmout opatření k ochraně finančních zájmů Unie;
b)
Evropský účetní dvůr předá informace Komisi nebo IAS předá informace příslušné schvalující osobě, z nichž vyplývá, že ve spojitosti s danou osobou došlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie podle článku 141 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 nebo k závažnému pochybení či nesrovnalosti, k profesnímu pochybení nebo k závažnému porušení smlouvy na veřejnou zakázku;
c)
příslušná schvalující osoba provede kontrolu nebo audit, z nichž vyplývá, že ve spojitosti s danou osobou došlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie podle článku 141 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012, k závažnému pochybení, nesrovnalosti, profesnímu pochybení nebo k závažnému porušení smlouvy na veřejnou zakázku anebo tato příslušná schvalující osoba získala o takovéto kontrole nebo auditu informace.
2. Doba trvání výstrahy pro účely ověření smí činit nejdéle jeden rok. Výstrahu pro účely ověření je nutno vymazat, je-li podána žádost o registraci výstrahy pro účely vyloučení nebo pomine-li potřeba provádět ověřování.
3. Na konci období podle odstavce 2 je výstraha pro účely ověření vymazána automaticky.
4. Příslušná schvalující osoba je oprávněna požádat o obnovu výstrahy pro účely ověření, jestliže ji úřad OLAF vyrozumí, že z vyšetřování podle odstavce 1 dosud nebyly vyvozeny závěry, avšak vyplývá z něj, že je důvodné výstrahu zachovat. O obnovu výstrahy pro účely ověření je příslušná schvalující osoba oprávněna požádat rovněž v případě, jsou-li nadále splněny podmínky odst. 1 písm. b) nebo c).
5. Příslušná schvalující osoba je povinna uvést důvody, pro něž je obnova výstrahy z hlediska ochrany finančních zájmů a obrazu Unie nezbytná.
6. Na obnovu se pohlíží jako na novou žádost o registraci výstrahy pro účely ověření.
Článek 12
Výstrahy pro účely vyloučení
1. O výstrahu pro účely vyloučení je příslušná schvalující osoba povinna požádat v případech podle čl. 106 odst. 1 nebo čl. 109 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
2. Na konci doby vyloučení je výstraha pro účely vyloučení vymazána.
3. Z EWS se výstraha pro účely vyloučení automaticky přebírá do CED.
Článek 13
Informace předávané úřadem OLAF
Úřad OLAF je při předávání informací podle čl. 7 odst. 6 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013, kterým je nápomocen příslušné schvalující osobě při rozhodování o tom, zda přijme preventivní opatření k ochraně finančních zájmů Unie, nebo při předávání informací podle článku 11 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 povinen uvést tyto údaje:
a)
totožnost dané osoby;
b)
souhrn skutečností a rizik, jež byla při vyšetřování identifikována. Souhrn musí být dostatečný k tomu, aby bylo možno účinně provést slyšení dané osoby podle článku 16 tohoto rozhodnutí;
c)
veškerá doporučená zvláštní opatření na ochranu důvěrnosti, zejména v případech, které vyžadují použití vyšetřovacích opatření, která spadají do pravomoci vnitrostátního soudního orgánu, nebo - v případě vnějšího vyšetřování - do pravomoci vnitrostátního orgánu, v souladu s použitelnými vnitrostátními předpisy týkajícími se vyšetřování.
ODDÍL 3
PROCESNÍ USTANOVENÍ O REGISTRACI VÝSTRAH
Článek 14
Předchozí konzultace s centrálními útvary o výstrahách pro účely ověření
Příslušná schvalující osoba je předtím, než se na základě informací předaných úřadem OLAF podle čl. 7 odst. 6 nebo článku 11 nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013 rozhodne požádat o registraci výstrahy pro účely ověření, povinna konzultovat s Generálním ředitelstvím pro rozpočet (centrální finanční službou), a případně též s Právní službou, a to v těsné součinnosti s úřadem OLAF v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013.
Článek 15
Vyhodnocení výstrah pro účely vyloučení v centrálních útvarech
Předtím, než je na návrh příslušné schvalující osoby podána žádost o registraci výstrahy pro účely vyloučení v případech podle čl. 106 odst. 1 písm. b), c) a e) a podle čl. 109 odst. 1, která má trvat po náležitou dobu, musí Generální ředitelství pro rozpočet a Právní služba provést centralizované vyhodnocení. Vychází-li výstraha pro účely vyloučení, kterou navrhla příslušná schvalující osoba, z informací, které této osobě předal úřad OLAF, musí toto vyhodnocení probíhat v těsné součinnosti s úřadem OLAF.
Článek 16
Právo na slyšení
1. Registrace výstrah podléhá těmto pravidlům:
a)
Má-li příslušná schvalující osoba v úmyslu požádat o registraci výstrahy pro účely vyloučení nebo přijmout akt, který by mohl nepříznivě ovlivnit práva dotčené osoby, je povinna dát této osobě nejprve příležitost se písemně vyjádřit. K písemnému vyjádření poskytne příslušná schvalující osoba dotčené osobě lhůtu v délce nejméně 14 kalendářních dnů. Příslušná schvalující osoba současně dotčenou osobu vyrozumí, že pokud tato vyjádření nepředloží, dojde k registraci výstrahy.
V náležitých případech je příslušná schvalující osoba povinna dát dotčené osobě příležitost se vyjádřit k informacím, jež předložil úřad OLAF.
b)
Jestliže dotčená osoba předloží vyjádření, které nic nemění na výsledku vyhodnocení provedeném odpovědnou schvalující osobou, požádá tato účetního, aby výstrahu aktivoval.
Jestliže dotčená osoba předloží vyjádření, které podle názoru příslušné schvalující osoby činí výstrahu nepřiměřenou či zbytečnou, k aktivaci výstrahy nedojde a dotčené osobě je tato skutečnost oznámena.
Účetní v náležitých případech potvrdí příslušné schvalující osobě, že výstraha byla v EWS registrována.
c)
Příslušná schvalující osoba oznámí dotčené osobě, že došlo k aktivaci výstrahy a na jak dlouho je výstraha aktivována. Oznámení však není nutné v případě, že dotčená osoba nereagovala na výzvu k písemnému vyjádření.
2. V případech podle čl. 106 odst. 1 písm. e) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je v době, kdy dosud nebylo rozhodnuto o době trvání vyloučení, příslušná schvalující osoba oprávněna požádat o registraci výstrahy pro účely vyloučení ještě předtím, než dá dotčené osobě příležitost se vyjádřit. Příslušná schvalující osoba je povinna dát dotčené osobě příležitost vyjádřit se k době trvání svého vyloučení.
3. V případech podle čl. 106 odst. 1 písm. a) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 je příslušná schvalující osoba oprávněna požádat o registraci výstrahy pro účely vyloučení ještě předtím, než dá dotčené osobě příležitost se vyjádřit, jestliže má k dispozici oficiální dokument, který konstatuje skutkový stav/situaci. Registraci výstrahy příslušná schvalující osoba oznámí dotčené osobě.
4. Příslušná schvalující osoba je za výjimečných okolností oprávněna posečkat s tím, aby dotčené osobě poskytla příležitost písemně se vyjádřit předtím, nežli bude podána žádost o registraci výstrahy pro účely vyloučení nebo než bude přijat akt, který by mohl nepříznivě ovlivnit práva této dotčené osoby, jestliže jsou dány naléhavé legitimní důvody k zachování důvěrnosti vyšetřování či vnitrostátního soudního řízení, s tím, že je tato příslušná schvalující osoba oprávněna pokračovat v registraci výstrahy.
5. Vyrozumívá-li úřad OLAF příslušnou schvalující osobu v souladu s článkem 13, je povinen uvést, zda je nutno zachovat důvěrnost vyšetřování či vnitrostátního soudního řízení a zda je nutno posečkat s tím, aby byla dotčené osobě poskytnuta příležitost se vyjádřit.
6. Jakmile pominou důvody k ochraně vyšetřování či vnitrostátního soudního řízení, musí být dotčené osobě dána příležitost k vyjádření.
Článek 17
Ochrana osobních údajů a práva subjektů údajů
1. Příslušná schvalující osoba je povinna vyrozumět subjekty údajů o možnosti, že do EWS budou zadány údaje, které se jich týkají, a informovat je, kterým subjektům lze tyto údaje sdělovat. Tuto obecnou informaci je nutno sdělovat písemně zejména při uveřejňování veřejných zakázek, ve výzvách k podávání návrhů, při vyhlašování soutěží o ceny, a nejsou-li podobná uveřejnění prováděna, pak před zadáním veřejné zakázky nebo udělením grantu.
2. Příslušná schvalující osoba žádající o registraci výstrahy odpovídá za vztahy s osobou, jejíž údaje jsou do EWS zadávány. Příslušná schvalující osoba je povinna reagovat na žádosti dotčené osoby o opravu nepřesných či neúplných osobních údajů i na další žádosti či dotazy této osoby.
3. Dotčená osoba je též oprávněna požádat účetního písemně o informaci, zda je v EWS registrována.
Účetní je povinen jí tuto informaci poskytnout, jestliže příslušná schvalující osoba, případně po dohodě s úřadem OLAF, nerozhodne, že se použijí omezení čl. 20 odst. 1 nařízení č. 45/2001.
4. Vymazané výstrahy musí být přístupné pouze pro účely auditu a vyšetřování a nesmějí být pro uživatele EWS viditelné.
Osobní údaje obsažené ve výstrahách týkajících se fyzických osob však smějí být pro tyto účely nadále přístupné pouze po dobu pěti let od výmazu výstrahy.
Článek 18
Přezkum výstrahy
Jestliže osoba, ohledně níž je v EWS registrována výstraha, uvede nové skutečnosti prokazující, že pominuly důvody registrace, je příslušná schvalující osoba povinna požádat o výmaz výstrahy.
Osoba, ohledně níž je v EWS registrována výstraha pro účely vyloučení, je oprávněna podat stížnost k veřejnému ochránci práv a domáhat se soudního přezkumu.
ODDÍL 4
DŮSLEDKY VÝSTRAH
Článek 19
Obecná úprava důsledků
1. Příslušná schvalující osoba je povinna vyžádat si u kontaktní osoby pro výstrahy veškeré informace relevantní k tomu, aby byla s to rozhodnout o důsledcích výstrahy uvedených v tomto oddíle.
2. Jestliže příslušná schvalující osoba podá na základě informací, které jí předloží úřad OLAF, žádost o registraci výstrahy pro účely ověření podle článku 11, je povinna dodržet postup podle článku 14 nebo 15 tohoto rozhodnutí a rozhodnout o důsledcích výstrahy v těsné součinnosti s úřadem OLAF v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 883/2013.
3. Při rozhodování o důsledcích výstrahy je příslušná schvalující osoba povinna přihlédnout k dále uvedeným kritériím, která platí pro všechny výstrahy:
a)
rizika pro finanční zájmy a obraz Unie;
b)
objem a doba trvání právního závazku;
c)
naléhavost splnění právního závazku;
d)
povaha skutkového stavu;
e)
závažnost skutkového stavu a
f)
možné důsledky pro splnění právního závazku.
V případě výstrahy pro účely vyloučení je příslušná schvalující osoba povinna přihlédnout též k povaze a závažnosti důvodů pro vyloučení a k nezbytnosti zachovat kontinuitu činnosti.
4. Příslušná schvalující osoba je ve všech případech povinna své rozhodnutí o důsledcích výstrahy písemně odůvodnit.
Článek 20
Důsledek výstrah pro účely ověření
1. V případě zadávacího řízení, řízení o udělení grantu nebo soutěže o cenu lze ověření provést tímto způsobem:
a)
příslušná schvalující osoba si může vyžádat doplňující podklady uvedené v zadávacím řízení, řízení o udělení grantu nebo v soutěži o cenu;
b)
v případě řízení o udělení grantu lze provést analýzu rizika z předběžného financování.
2. V případě právního závazku lze ověření provést tímto způsobem:
a)
ověřit, zda je opatření v souladu s právním závazkem, včetně dodržení lhůt a požadavků na obsah plnění;
b)
u stávajících grantů lze před provedením platby ověřit způsobilost nákladů nebo provést audit či kontrolu na místě.
Článek 21
Právo na slyšení po výstraze pro účely ověření
Postup podle článku 15 tohoto rozhodnutí a právo na slyšení podle článku 16 tohoto rozhodnutí se použije též v případě, že má příslušná schvalující osoba na základě výstrahy pro účely ověření v úmyslu přijmout akt, který by mohl nepříznivě ovlivnit práva dotčené osoby.
Článek 22
Důsledky výstrah pro účely vyloučení na postupy a právní závazky
1. V případě zadávacího řízení, řízení o udělení grantu nebo soutěže o ceny je příslušná schvalující osoba povinna vyloučit osobu, které se týká výstraha pro účely vyloučení, z účasti v zadávacích řízeních a řízeních o udělení grantu, ledaže jsou splněny podmínky čl. 106 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a daná osoba se nachází v monopolním postavení.
2. V případě stávajícího právního závazku je příslušná schvalující osoba povinna rozhodnout o některém z těchto důsledků výstrahy:
a)
pokračovat s plněním smlouvy na veřejnou zakázku nebo grantu a provést náležité ověření;
b)
stavit platební lhůtu v souladu s čl. 92 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
c)
pozastavit platby v souladu s článkem 208 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012;
d)
pozastavit provádění veřejné zakázky nebo grantu v souladu s článkem 116 a s čl. 135 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
e)
ukončit právní závazek, jestliže související předpis předvídá možnost právní závazek ukončit na základě informace, na jejímž základě byla výstraha registrována.
3. Je-li dotčenou osobou subdodavatel, je příslušná schvalující osoba povinna požádat uchazeče, zájemce, zhotovitele, dodavatele nebo poskytovatele, aby tohoto subdodavatele nahradil.
Článek 23
Důsledky výstrah pro účely vyloučení z hlediska rozpočtových operací
1. V případě výstrahy pro účely vyloučení je příslušná schvalující osoba v náležitých případech povinna v účetním systému potvrdit, že by daná platba měla být provedena navzdory existenci výstrahy.
2. Je-li registrována výstraha pro účely vyloučení, nelze přijímat žádné individuální rozpočtové závazky, na rozpočtových účtech nelze evidovat žádné individuální právní závazky vycházející ze souhrnného závazku a nelze přijímat právní závazky vycházející z předběžného závazku, s výjimkou případů podle čl. 106 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, kdy se dotčená osoba nachází v monopolním postavení.
ODDÍL 5
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Zrušení
Zrušuje se rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom o systému včasného varování pro používání schvalujícími osobami Komise a výkonnými agenturami.
Článek 25
Přechodná ustanovení
1. Výstrahy týkající se vyloučení podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom musí zůstat aktivní až do konce doby svého trvání v souladu s uvedeným rozhodnutím.
2. Výstrahy W1, W2 a W3b registrované podle rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom se považují za výstrahy pro účely ověření podle tohoto rozhodnutí.
3. Výstrahy W3a a W4 lze nadále registrovat až do 1. července 2015, a to za podmínek rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom. Pro účely použití oddílu 4 tohoto rozhodnutí se výstrahy W3a a W4 považují za výstrahy pro účely ověření podle tohoto rozhodnutí. Na výstrahy W5b se až do 1. července 2015 nadále použije rozhodnutí 2008/969/ES, Euratom.
Článek 26
Zveřejnění
Toto rozhodnutí se zveřejňuje v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 13. listopadu 2014.
SKLEP KOMISIJE
z dne 13. novembra 2014
o sistemu zgodnjega opozarjanja za odredbodajalce Komisije in izvajalske agencije
(2014/792/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (1), ter zlasti člena 56(1) Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (2), ter zlasti člena 17 Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 (3), in zlasti člena 7(6) in člena 11 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Komisija, ki je odgovorna za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije in vseh drugih skladov, ki jih upravlja Unija ob upoštevanju načela dobrega finančnega poslovodenja iz členov 30 do 33 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, je dolžna preprečevati goljufije in druge nezakonite dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije. Da bi zagotovili obveščenost odredbodajalcev Komisije in izvajalskih agencij o grožnjah za finančne interese Unije, je treba določiti notranja pravila v skladu s Sklepom Komisije C(2014) 2784 (4).
(2)
Za preprečevanje goljufij in zaščito finančnih interesov Unije Komisija uporablja centralno bazo podatkov o izključitvah iz člena 108 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 1302/2008 z dne 17. decembra 2008 o centralni podatkovni zbirki o izključitvah (5) ter sistem zgodnjega opozarjanja iz Sklepa 2008/969/ES, Euratom z dne 16. decembra 2008 o sistemu zgodnjega opozarjanja za odredbodajalce Komisije in izvajalske agencije (6). Dokler zakonodajni organ ne sprejme predloga o spremembi finančne uredbe (7), je treba zagotoviti nadaljnjo učinkovitost sistema zgodnjega opozarjanja.
(3)
V vmesnem obdobju bi moral ostati namen sistema zgodnjega opozarjanja v osnovi enak. Znotraj Komisije in njenih izvajalskih agencij bi moral zagotoviti kroženje informacij z omejenim dostopom, in sicer tako da se vanj vnesejo opozorila o osebah, ki bi lahko predstavljale grožnjo za finančne interese in ugled Unije ali kateri koli drug sklad, ki ga upravlja Unija.
(4)
Glede na to, da imajo direktorji izvajalskih agencij status odredbodajalcev na podlagi prenosa pooblastil s strani Komisije za izvrševanje odobritev za poslovanje, bi morali imeti dostop do sistema zgodnjega opozarjanja na enak način, kot ga imajo službe Komisije za upravljanje upravnih odobritev in odobritev za poslovanje.
(5)
Glede na to, da imajo vodje delegacij Unije, ki delujejo kot odredbodajalci Komisije na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil v skladu s členom 56(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, status odredbodajalcev na podlagi prenosa pooblasti s strani Komisije za izvrševanje odobritev za poslovanje, bi morali imeti dostop do sistema zgodnjega opozarjanja na enak način, kot ga imajo službe Komisije za upravljanje upravnih odobritev in odobritev za poslovanje.
(6)
Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) mora v skladu s členom 7(6) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 službe Komisije takoj obvestiti o tekočih preiskavah, če se pokaže potreba po varnostnih upravnih ukrepih za zaščito finančnih interesov Unije. Poleg tega mora v skladu s členom 11 Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 pripraviti poročilo o opravljeni preiskavi in priporočila, v katerih po potrebi navede ukrepe, ki jih je treba sprejeti, zlasti s strani institucij. Da se pristojnemu odredbodajalcu omogoči, da zahteva opozorilo, je treba določiti, katere informacije naj OLAF predloži Komisiji.
(7)
OLAF bi moral imeti dostop do sistema zgodnjega opozarjanja za izvajanje svojih preiskovalnih nalog, obveščevalnih dejavnosti in dejavnosti preprečevanja goljufij v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013.
(8)
Zaradi poenostavitve bi bilo treba poenostaviti delovanje sistema zgodnjega opozarjanja, zmanjšati število kategorij opozoril in pojasniti njihov obseg, nazivi opozoril pa bi morali biti razumljivi sami po sebi.
(9)
Opozorila o preverjanju na podlagi informacij, ki jih posreduje OLAF, bi moral v tesnem sodelovanju z OLAF-om predlagati pristojni odredbodajalec po posvetovanju z generalnim direktoratom za proračun in pravno službo.
(10)
Opozorila o izključitvi bi moral Komisiji predlagati pristojni odredbodajalec, po potrebi pa bi jih morala oceniti na centraliziran način generalni direktorat za proračun in pravna služba. Če so ta opozorila o izključitvi predlagana na podlagi informacij, ki jih posreduje OLAF, jih je treba oceniti v tesnem sodelovanju z OLAF-om. Isti postopek bi se moral uporabljati tudi, kadar namerava pristojni odredbodajalec sprejeti ukrep, ki bi lahko negativno vplival na pravice zadevne osebe.
(11)
Pristojni odredbodajalec mora v tesnem sodelovanju z OLAF-om odločiti, kakšne posledice so potrebne za zaščito finančnih interesov Unije, in o svoji odločitvi obvestiti OLAF.
(12)
Pristojni odredbodajalec bi moral biti odgovoren za zahtevke za vnos, spremembo, izbris ali podaljšanje opozoril. Da bi ohranili ustrezno raven nadzora, morajo biti zahtevki oddani na hierarhični ravni, ki jo določa Sklep Komisije C(2014) 2784.
(13)
Računovodja bi moral zagotavljati ustrezne tehnične pogoje za učinkovito uporabo sistema zgodnjega opozarjanja prek osrednjega računovodskega sistema Komisije.
(14)
Vsem službam Komisije in izvajalskim agencijam bodo prek osrednjega računovodskega sistema Komisije dane na voljo podrobne informacije o nalogih za izterjavo in nalogih za zaplembo. Opozorila W3a (nalog za zaplembo) in W4 (nalog za izterjavo), ki ju določa Sklep Komisije 2008/969/ES, Euratom, bi bilo treba odpraviti. Te informacije same ne upravičujejo sistematično opozorila. Zahtevajo analizo vseh posebnih okoliščin zadeve s strani pristojnega odredbodajalca, da lahko odloči, ali je opozorilo potrebno.
(15)
Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (8) določa, da mora Komisija pri obdelavi osebnih podatkov upoštevati zahteve glede zakonite obdelave in prenosa podatkov, določene v Uredbi, ter da mora postopke obdelave predhodno preveriti evropski nadzornik za varstvo podatkov na podlagi uradnega obvestila uradne osebe za varstvo podatkov Komisije.
(16)
Določbe o varstvu podatkov bi morale določati pravice oseb, katerih podatki so ali bi lahko bili vneseni v sistem zgodnjega opozarjanja.
(17)
Za nekatere pravice varstva podatkov veljajo izjeme iz člena 20 Uredbe (ES) št. 45/2001, ki jih je treba analizirati za vsak primer posebej in uporabljati časovno omejeno. Glede uporabe teh izjem bi morala odločati služba, pristojna za zahtevke za vnos, spremembe, vključno s popravki, ali izbris zadevnih podatkov.
(18)
Oseba, zoper katero je bilo vneseno opozorilo o izključitvi, bi morala imeti možnost, da pisno izrazi svoja stališča, preden se v zvezi z njo vloži zahtevek za vnos opozorila v sistem zgodnjega opozarjanja. Taka možnost mora biti na voljo tudi, kadar namerava pristojni odredbodajalec sprejeti ukrep, ki bi lahko negativno vplival na pravice zadevne osebe.
(19)
Ta možnost bi se morala izjemoma odložiti, da bi se ohranila zaupnost preiskave ali nacionalnega sodnega postopka, če za to obstaja nujna zakonska podlaga.
(20)
Sklep 2008/969/ES, Euratom bi se moral uporabljati do 1. julija 2015, kolikor je treba zagotoviti spoštovanje uredb Sveta o omejevalnih ukrepih, sprejetih na podlagi člena 215 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), dokler sistem na podlagi nastanka poslovnega dogodka ne bo upošteval informacij iz ustrezne podatkovne zbirke službe, odgovorne za instrumente zunanje politike. Te so v obliki vnosa opozorila W5b iz Sklepa 2008/969/ES, Euratom.
(21)
Sklep 2008/969/ES, Euratom bi moral opozorila W3a in W4 uporabljati do 1. julija 2015, ki bi morala biti do takrat vključena v opozorila o preverjanju za uporabo oddelka 4 tega sklepa.
(22)
Za izvajanje tega sklepa je potrebno redno ocenjevanje delovanja sistema zgodnjega opozarjanja in njegovega učinkovitega prispevka k zaščiti finančnih interesov Unije -
SKLENILA:
ODDELEK 1
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Vsebina, področje uporabe in cilj
1. Ta sklep vzpostavlja sistem zgodnjega opozarjanja, ki ga bodo odredbodajalci Komisije in izvajalskih agencij uporabljali pri izvrševanju splošnega proračuna Evropske unije in vseh drugih skladov, ki jih upravlja Unija.
2. Sistem zgodnjega opozarjanja prispeva k zaščiti finančnih interesov Unije in varstvu njenega ugleda, boju proti goljufijam in dobrem finančnem poslovodenju.
3. Cilj sistema zgodnjega opozarjanja je, da se:
(a)
z vnosom opozoril pristojnih odredbodajalcev Komisije in izvajalskih agencij opozori, da bi določena oseba lahko predstavljala grožnjo za finančne interese Unije in njen ugled ali kateri koli drug sklad, ki ga upravlja Unija, ter
(b)
pristojnemu odredbodajalcu omogoči, da opravi preverjanja ali sprejme ustrezne ukrepe, vključno s tistimi iz oddelka 4 na podlagi opozoril.
4. Informacije prispevajo k preprečevanju:
(a)
tveganj s preverjanjem na podlagi pravočasnih informacij o osebi glede suma ali ugotovitev v povezavi s čimer koli od naslednjega:
-
resno napako ali nepravilnostjo,
-
kršitvijo poklicnih pravil,
-
resno kršitvijo pogodbe ali
-
goljufijo, korupcijo ali kakršno koli nezakonito dejavnostjo, ki škodi finančnim interesom Unije iz člena 141 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012 (9);
(b)
izključitev oseb iz členov 106(1) in 109(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tem sklepu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
„računovodja“ pomeni računovodjo Komisije ali podrejenega uslužbenca, na katerega je računovodja prenesel nekatere naloge v skladu s členom 69 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012;
(b)
„pristojni odredbodajalec“ pomeni odredbodajalca, na katerega Komisija prenese pooblastila v skladu s členom 65 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in ki je v skladu z notranjimi pravili odgovoren za izvrševanje splošnega proračuna Evropske unije, vključno z direktorji izvajalskih agencij, odredbodajalci na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil v skladu s členom 65 navedene uredbe, ki opravljajo funkcijo direktorja, ter vodji delegacij Unije, ki delujejo kot odredbodajalci Komisije na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil v skladu s členom 56(2) navedene uredbe;
(c)
„posameznik, na katerega se nanašajo podatki“ pomeni določljivo osebo iz Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov;
(d)
„ugotovitve“ pomenijo dejstva, ugotovljena med izvajanjem pravne obveznosti ali v okviru revizij ali preiskav, ki jih izvedejo Računsko sodišče, Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) in Služba za notranjo revizijo, ali v okviru katere koli druge revizije ali nadzora, izvedenih pod pristojnostjo pristojnega odredbodajalca;
(e)
„pravna obveznost“ pomeni zavezo, ki jo sprejme Komisija v skladu z naslovi V do VIII dela 1 in dela 2 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012;
(f)
„oseba“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo ali združenje brez pravne osebe, kot sledi:
-
prejemnik iz člena 2(i) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012,
-
kandidat ali ponudnik,
-
vložniki za nepovratna sredstva,
-
udeleženec v nagradnem natečaju,
-
plačani zunanji strokovnjak iz člena 204 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012,
-
oseba, ki je pooblaščena za zastopanje, odločanje ali nadzor nad drugo pravno osebo iz člena 106(1)(b) in (e) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012;
(g)
„kršitev poklicnih pravil“ pomeni kršitev zakonov in drugih predpisov ali etičnih standardov poklicev, ki jim oseba pripada, pa tudi vsakršno nezakonito ravnanje, ki vpliva na njeno poklicno verodostojnost;
(h)
„podizvajalec“ pomeni gospodarski subjekt, ki ga predlaga kandidat, ponudnik ali izvajalec za izvedbo dela naročila in s katerim naročnik nima neposredne pravne obveznosti;
(i)
„resna napaka ali nepravilnost“ pomeni resno napako ali nepravilnost, kot je opredeljena v členu 166(2) Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012;
(j)
„kontaktna oseba za opozorilo“ pomeni osebo znotraj službe, pristojne za zahtevek, ki je zadolžena za dosje opozorila, dokler ni odstranjen.
Člen 3
Delovanje sistema zgodnjega opozarjanja
1. Računovodja zagotovi ustrezne tehnične rešitve za učinkovito delovanje sistema zgodnjega opozarjanja in njegovo spremljanje.
Računovodja vnaša, spreminja, podaljšuje in briše opozorila iz sistema zgodnjega opozarjanja, ki jih zahteva pristojni odredbodajalec.
2. Računovodja sprejme izvedbene ukrepe v zvezi s tehničnimi vidiki in določi povezane postopke, vključno s postopki na varnostnem področju.
Računovodja o teh ukrepih obvesti službe Komisije in izvajalske agencije.
Člen 4
Pooblastila in postopek za zahtevke za opozorila, njihovo spreminjanje, podaljševanje ali brisanje
1. Vnos, spremembo, podaljšanje ali izbris opozorila lahko zahteva le pristojni odredbodajalec.
2. Pristojni odredbodajalec zahtevek za vnos, spremembo, podaljšanje ali izbris opozorila naslovi na računovodjo. Pristojni odredbodajalec uporabi obrazec iz priloge k temu sklepu.
3. Kontaktna oseba za opozorilo iz člena 8 pred naslovitvijo zahtevka na računovodjo preveri, ali so zahteve iz členov 11 in 12 izpolnjene.
Člen 5
Dostop do sistema zgodnjega opozarjanja
Službe Komisije in izvajalske agencije imajo neposreden dostop do informacij v sistemu zgodnjega opozarjanja prek osrednjega računovodskega sistema Komisije.
Službe Komisije ali izvajalske agencije, odgovorne za lokalni sistem, lahko navedeni osrednji računovodski sistem uporabljajo za dostop do informacij, shranjenih v sistemu zgodnjega opozarjanja, če je zagotovljena skladnost podatkov med lokalnim sistemom in osrednjim računovodskim sistemom.
Člen 6
Uporaba sistema zgodnjega opozarjanja
Informacije, ki so shranjene v sistemu zgodnjega opozarjanja, se lahko uporabijo samo za izvrševanje proračuna ali drugih skladov, ki jih upravlja Unija. To ne vpliva na informacije iz centralne podatkovne zbirke o izključitvah iz člena 1(2) in člena 1(3) Uredbe (ES, Euratom) št. 1302/2008 (10).
OLAF lahko informacije iz sistema zgodnjega opozarjanja in centralne podatkovne zbirke o izključitvah uporablja pri svojih preiskavah v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 (Uredba OLAF) ter pri dejavnostih preprečevanja goljufij, vključno z analizo tveganj.
Člen 7
Časovni potek iskanja podatkov v sistemu zgodnjega opozarjanja
Pristojni odredbodajalec v naslednjih fazah preveri, ali je bilo v zvezi z osebo izdano opozorilo v sistemu zgodnjega opozarjanja:
(a)
pred vnosom posamezne proračunske obveznosti;
(b)
pred vnosom celotne proračunske obveznosti, če je oseba na tej stopnji znana;
(c)
v primeru začasnih proračunskih obveznosti pred sklenitvijo pravne obveznosti, ki je podlaga za upravičenost do poznejših plačil, razen če zadeva plačilo zaposlenih in povrnitev potnih stroškov v povezavi s sodelovanjem na sestankih in tekmovanjih;
(d)
v primeru postopkov za oddajo naročil ali dodelitev nepovratnih sredstev, nagradnih natečajev in razpisov za prijavo interesa najpozneje pred sprejetjem sklepa o oddaji naročila;
(e)
v primeru postopkov za oddajo naročil, kadar naročnik omeji število kandidatov, povabljenih k oddaji ponudbe, pred zaključkom postopka izbire kandidatov;
(f)
pred kakršnim koli plačilom, razen če zadeva plačilo zaposlenih in povrnitev potnih stroškov v povezavi s sodelovanjem na sestankih in tekmovanjih.
Člen 8
Kontaktna oseba za opozorilo
Kontaktna oseba za opozorilo:
(a)
pripravi zahtevek za vnos opozorila;
(b)
pošlje zahtevo in kakršne koli druge informacije v zvezi z opozorilom računovodji;
(c)
zagotovi informacije, ki drugim pristojnim odredbodajalcem omogočajo preverjanja ali odločitve glede posledic iz oddelka 4.
ODDELEK 2
INFORMACIJE, KI SE VNESEJO V SISTEM ZGODNJEGA OPOZARJANJA
Člen 9
Kategorije opozoril
1. Opozorila iz sistema zgodnjega opozarjanja se delijo na naslednji kategoriji:
(a)
„opozorila o preverjanju“, kadar je oseba osumljena ali so v zvezi z njo ugotovljene goljufija, korupcija ali kakršne koli druge nezakonite dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot so določene v členu 141 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, resne napake ali nepravilnosti, kršitev poklicnih pravil ali resna kršitev pogodbe;
(b)
„opozorila o izključitvi“, kadar je oseba izključena v skladu z razlogi iz člena 106(1) in člena 109(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
2. Za osebo lahko velja več opozoril, vnesenih iz različnih razlogov.
Člen 10
Informacije v opozorilih sistema zgodnjega opozarjanja
Opozorila sistema zgodnjega opozarjanja vsebujejo naslednje informacije:
(a)
identifikacija osebe;
(b)
vrsta opozorila;
(c)
trajanje opozorila;
(d)
razlogi, zakaj oseba predstavlja grožnjo finančnim interesom in ugledu Unije ali kateremu koli drugemu skladu, ki ga upravlja Unija;
(e)
informacije v zvezi s kontradiktornim postopkom;
(f)
ime pristojnega odredbodajalca;
(g)
ime kontaktne osebe za opozorilo iz člena 8 tega sklepa.
Člen 11
Opozorila o preverjanju
1. Pristojni odredbodajalec lahko zahteva opozorilo o preverjanju, če je izpolnjen kateri koli od naslednjih pogojev:
(a)
OLAF je obvestil pristojnega odredbodajalca v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013, kadar njegove preiskave pokažejo, da bi bilo treba sprejeti ukrepe za zaščito finančnih interesov Unije;
(b)
Evropsko računsko sodišče je posredovalo informacije Komisiji ali pa je Služba za notranjo revizijo pristojnemu odredbodajalcu posredovala informacije o goljufiji, korupciji ali kakršnih koli drugih nezakonitih dejavnostih, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot so določene v členu 141 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, resnih napakah ali nepravilnostih, kršitvi poklicnih pravil ali resni kršitvi pogodbe v zvezi z določeno osebo;
(c)
pristojni odredbodajalec je izvedel preverjanje, revizijo ali nadzor, ki kažejo na goljufijo, korupcijo, kakršne koli druge dejavnosti, ki škodijo finančnim interesom Unije, kot so določene v členu 141 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, resne napake, nepravilnosti, kršitev poklicnih pravil ali resno kršitev pogodbe v zvezi z določeno osebo, ali je prejel informacije o takem preverjanju, reviziji ali nadzoru.
2. Opozorilo o preverjanju ostane v sistemu največ eno leto. Izbriše se, ko se zahteva opozorilo o izključitvi, ali ko ni več potrebe po preverjanju.
3. Na koncu obdobja iz odstavka 2 se opozorilo o preverjanju samodejno izbriše.
4. Pristojni odredbodajalec lahko zaprosi za podaljšanje opozorila o preverjanju, če ga OLAF obvesti, da zaključki preiskav iz odstavka 1 še niso bili pripravljeni, da pa je na podlagi preiskav upravičeno ohraniti opozorilo o preverjanju. Pristojni odredbodajalec lahko tudi zahteva podaljšanje opozorila o preverjanju, če so pogoji iz odstavka 1(b) in (c) še vedno izpolnjeni.
5. Pristojni odredbodajalec opredeli razloge, zakaj je podaljšanje nujno za zaščito finančnih interesov in ugleda Unije.
6. Podaljšanje šteje kot nov zahtevek za opozorilo o preverjanju.
Člen 12
Opozorila o izključitvi
1. Pristojni odredbodajalec v primerih iz člena 106(1) ali člena 109(1) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 zahteva opozorilo o izključitvi.
2. Opozorilo o izključitvi se izbriše ob koncu obdobja izključitve.
3. Opozorilo o izključitvi se iz sistema zgodnjega opozarjanja samodejno vnese v centralno bazo podatkov o izključitvah.
Člen 13
Informacije, ki jih posreduje OLAF
Če OLAF posreduje informacije v skladu s členom 7(6) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013, da bi pristojnemu odredbodajalcu pomagal pri odločitvi glede sprejetja varnostnih ukrepov za zaščito finančnih interesov Evropske unije, ali v skladu s členom 11 Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013, te informacije vključujejo:
(a)
identiteto zadevnih oseb;
(b)
povzetek zadevnih dejstev in tveganj, ugotovljenih v preiskavi. Povzetek je dovolj obsežen, da izpolnjuje pravico zadevne osebe, da izrazi svoje mnenje, v skladu s členom 16 tega sklepa;
(c)
morebitne priporočene posebne ukrepe za zagotovitev spoštovanja zaupnosti, zlasti v zadevah, ki vključujejo uporabo preiskovalnih ukrepov iz pristojnosti nacionalnega pravosodnega organa ali, pri zunanjih preiskavah, iz pristojnosti nacionalnega organa, v skladu z nacionalnimi pravili, ki se uporabljajo za preiskave.
ODDELEK 3
POSTOPKOVNE DOLOČBE ZA VNOS OPOZORILA
Člen 14
Predhodno posvetovanje osrednjih služb za opozorila o preverjanju
Preden se zahteva vnos opozorila o preverjanju na podlagi informacij, ki jih posreduje OLAF v skladu s členom 7(6) in členom 11 Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013, se pristojni odredbodajalec posvetuje z generalnim direktoratom za proračun (osrednja finančna služba) in po potrebi pravno službo v tesnem sodelovanju z OLAF-om v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013.
Člen 15
Ocena opozoril o izključitvi s strani osrednjih služb
Pred vložitvijo zahtevka za opozorilo o izključitvi v primerih iz člena 106(1) (b), (c), (e) in člena 109(1), na podlagi predloga pristojnega odredbodajalca ter za ustrezno trajanje, generalni direktorat za proračun in pravna služba izvedeta centralizirano oceno. Če opozorilo o izključitvi, ki ga predlaga pristojni odredbodajalec, temelji na informacijah, ki jih je posredoval OLAF, se ta ocena pripravi v tesnem sodelovanju z njim.
Člen 16
Pravica izraziti mnenje
1. Za vnos opozoril veljajo naslednja pravila:
(a)
Kadar koli namerava pristojni odredbodajalec zahtevati vnos opozorila o izključitvi ali sprejeti ukrep, ki bi lahko negativno vplival na pravice zadevne osebe, mora zadevni osebi najprej dati možnost, da pisno izrazi svoje mnenje. Pristojni odredbodajalec da zadevni osebi za to na voljo vsaj 14 koledarskih dni. Hkrati pristojni odredbodajalec zadevno osebo obvesti, da bo vneseno opozorilo, če ne bo odgovorila.
Po potrebi da pristojni odredbodajalec zadevni osebi možnost, da izrazi svoje mnenje na podlagi informacij, ki jih je posredoval OLAF.
(b)
Če zadevna oseba predloži pripombe, ki ne spremenijo ocene pristojnega odredbodajalca, ta od računovodje zahteva, da aktivira opozorilo.
Če zadevna oseba predloži pripombe, na podlagi katerih postane po mnenju pristojnega odredbodajalca opozorilo nesorazmerno ali nepotrebno, se opozorilo ne aktivira, o tem pa se ustrezno obvesti zadevno osebo.
Računovodja po potrebi pristojnemu odredbodajalcu potrdi vnos opozorila v sistem zgodnjega opozarjanja.
(c)
Pristojni odredbodajalec obvesti zadevno osebo o aktivaciji opozorila in njegovem trajanju. Vendar pa obvestilo ni potrebno, če se zadevna oseba ni odzvala na poziv, naj pisno predloži svoje pripombe.
2. Pristojni odredbodajalec lahko v primerih iz člena 106(1)(e) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 zahteva vnos opozorila o izključitvi pred odločitvijo glede trajanja izključitve, še preden zadevni osebi da možnost, da izrazi svoje mnenje. Pristojni odredbodajalec da zadevni osebi možnost, da izrazi svoje mnenje o trajanju izključitve.
3. Pristojni odredbodajalec lahko v primerih iz člena 106(1)(a) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 zahteva vnos opozorila o izključitvi, še preden je zadevni osebi dal možnost, da izrazi svoje mnenje, če ima uraden dokument, ki opredeljuje razmere. Pristojni odredbodajalec obvesti zadevno osebo o vnosu opozorila o izključitvi.
4. Pristojni odredbodajalec lahko izjemoma odloži možnost, da zadevna oseba pisno izrazi svoje mnenje pred vložitvijo zahtevka za vnos opozorila o izključitvi ali sprejetjem ukrepa, ki bi lahko negativno vplival na pravice zadevne osebe, če obstaja nujna zakonska podlaga za varstvo zaupnosti preiskave ali nacionalnega sodnega postopka, ne da bi se vnos opozorila zaustavil.
5. Kadar OLAF obvesti pristojnega odredbodajalca v skladu s členom 13, navede tudi, ali je treba varovati zaupnost preiskave ali nacionalnega sodnega postopka in ali je treba odložiti možnost, da zadevna oseba pisno izrazi svoja stališča.
6. Zadevni osebi se da možnost, da izrazi svoje mnenje, takoj ko razlogi za varstvo zaupnosti preiskave ali nacionalnega sodnega postopka prenehajo.
Člen 17
Varstvo podatkov in pravice oseb, na katere se nanašajo podatki
1. Pristojni odredbodajalec obvesti osebe, na katere se nanašajo podatki, da so lahko v sistem zgodnjega opozarjanja vključeni podatki o njih in komu se lahko ti podatki posredujejo. Te splošne informacije se razkrijejo v pisni obliki, zlasti pri povabilih k oddaji ponudb, razpisih za zbiranje predlogov, nagradnih natečajih, v odsotnosti razpisov pa pred dodelitvijo naročila ali nepovratnih sredstev.
2. Pristojni odredbodajalec, ki zahteva vnos opozorila, je pristojen za odnose z osebo, o kateri se podatki vnesejo v sistem zgodnjega opozarjanja. Odgovarja na zahtevke zadevnih oseb, na katere se nanašajo podatki, za popravke netočnih ali nepopolnih osebnih podatkov, ter vse druge zahtevke ali vprašanja teh oseb.
3. Oseba lahko od računovodje tudi pisno zahteva informacije, ali je v sistemu zgodnjega opozarjanja.
Računovodja ji posreduje te informacije, razen če pristojni odredbodajalec, po potrebi v soglasju z OLAF-om, odloči, da se uporabljajo omejitve iz člena 20(1) Uredbe št. 45/2001.
4. Izbrisana opozorila so dostopna le za namene revizije in preiskav ter niso vidna uporabnikom sistema zgodnjega opozarjanja.
Vendar pa ostanejo osebni podatki v opozorilih, ki se nanašajo na fizične osebe, dostopni za te namene samo pet let po izbrisu opozorila.
Člen 18
Pregled opozorila
Če oseba, za katero je vneseno opozorilo v sistem zgodnjega opozarjanja, posreduje nove informacije, ki dokazujejo, da ni več razloga za opozorilo, pristojni odredbodajalec zahteva izbris opozorila.
Oseba, za katero je vneseno opozorilo o izključitvi v sistem zgodnjega opozarjanja, se lahko pritoži varuhu človekovih pravic in zahteva sodni preskus.
ODDELEK 4
POSLEDICE OPOZORIL
Člen 19
Splošna pravila glede posledic
1. Pristojni odredbodajalec prosi kontaktno osebo za opozorila, da mu posreduje vse relevantne informacije, na podlagi katerih bo lahko odločil glede posledic iz tega oddelka.
2. Kadar pristojni odredbodajalec na podlagi informacij, ki jih posreduje OLAF, zahteva vnos opozorila o preverjanju v skladu s členom 11, mora slediti postopku iz člena 14 ali 15 tega sklepa ter odločiti o posledicah v tesnem sodelovanju z OLAF-om v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013.
3. Pristojni odredbodajalec mora pri odločitvi o posledicah upoštevati naslednja merila za vsa opozorila:
(a)
tveganja za finančne interese in ugled Unije;
(b)
znesek in trajanje pravne obveznosti;
(c)
nujnost izvajanja pravne obveznosti;
(d)
naravo dejstev;
(e)
resnost dejstev ter
(f)
morebitne posledice za izvajanje pravne obveznosti.
Pri opozorilih o izključitvi pristojni odredbodajalec upošteva tudi naravo in resnost razlogov za izključitev in nujnost neprekinjenosti storitve.
4. Pristojni odredbodajalec v vsakem primeru pisno utemelji svojo odločitev o posledicah.
Člen 20
Posledice opozoril o preverjanju
1. V primeru postopkov za oddajo naročil ali dodelitev nepovratnih sredstev ali v primeru nagradnih natečajev je preverjanje lahko naslednje:
(a)
pristojni odredbodajalec lahko zahteva dodatna dokazila, kot so določena v postopku za oddajo naročil ali dodelitev nepovratnih sredstev ali pri nagradnih natečajih;
(b)
v postopku za dodelitev nepovratnih sredstev se lahko izvede analiza tveganja v povezavi s predfinanciranjem.
2. V primeru pravne obveznosti je preverjanje lahko naslednje:
(a)
preverjanje, ali je ukrep skladen s pravno obveznostjo, vključno s spoštovanjem rokov in vsebino rezultatov;
(b)
za obstoječa nepovratna sredstva preverjanje upravičenosti stroškov pred plačilom ali izvedba revizije ali pregledov na kraju samem.
Člen 21
Pravica izraziti mnenje po opozorilu o preverjanju
Postopek iz člena 15 tega sklepa in pravica izraziti mnenje iz člena 16 tega sklepa se uporabljata tudi, kadar namerava pristojni odredbodajalec na podlagi opozorila o preverjanju sprejeti ukrep, ki bi lahko negativno vplival na pravice zadevne osebe.
Člen 22
Posledice opozoril o izključitvi na postopke in pravne obveznosti
1. V primeru postopkov za oddajo naročil ali dodelitev nepovratnih sredstev ali v primeru nagradnih natečajev pristojni odredbodajalec osebo, za katero velja opozorilo o izključitvi, izključi iz sodelovanja v postopku za oddajo naročila ali dodelitev nepovratnih sredstev, razen če so izpolnjeni pogoji iz člena 106(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, kadar je oseba v monopolnem položaju.
2. V primeru obstoječih pravnih obveznosti pristojni odredbodajalec odloči o posledicah, vključno s katero koli od naslednjih možnosti:
(a)
nadaljnje izvajanje naročila ali nepovratnih sredstev ter izvedba ustreznih preverjanj;
(b)
začasna prekinitev roka za plačila v skladu s členom 92(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012;
(c)
začasna prekinitev plačil v skladu s členom 208 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012;
(d)
začasna prekinitev izvajanja naročila ali nepovratnih sredstev v skladu s členoma 116 in 135(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012;
(e)
odprava pravne obveznosti, če določba o njej predvideva odpravo na podlagi informacij, za katere je bilo vneseno opozorilo.
3. Če je oseba podizvajalec, pristojni odredbodajalec od ponudnika, kandidata ali izvajalca zahteva, da podizvajalca nadomesti.
Člen 23
Posledice opozoril o izključitvi na proračunske transakcije
1. V primeru opozorila o izključitvi pristojni odredbodajalec po potrebi potrdi v računovodskem sistemu, da je plačilo treba izvesti kljub obstoju opozorila.
2. Če je vneseno opozorilo, ni mogoče odobriti nobenih posameznih proračunskih obveznosti, vnesti nobenih posameznih pravnih obveznosti na proračunske račune na podlagi splošnih obveznosti ter skleniti nobenih spravnih obveznosti na podlagi začasnih obveznosti, razen če je oseba v monopolnem položaju v skladu s pogoji iz člena 106(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
ODDELEK 5
KONČNE DOLOČBE
Člen 24
Razveljavitev
Sklep 2008/969/ES, Euratom o sistemu zgodnjega opozarjanja za odredbodajalce Komisije in izvajalske agencije se razveljavi.
Člen 25
Prehodne določbe
1. Opozorila o izključitvi, vnesena v skladu s Sklepom 2008/969/EC, Euratom, ostanejo aktivna do konca njihovega trajanja v skladu z navedenim sklepom.
2. Opozorila W1, W2 in W3b, vnesena v skladu s Sklepom 2008/969/ES, Euratom, štejejo v skladu s tem sklepom kot opozorila o preverjanju.
3. Opozorila W3a in W4 se vnašajo do 1. julija 2015 v skladu s pogoji iz Sklepa 2008/969/ES, Euratom. Za uporabo oddelka 4 tega sklepa štejejo opozorila W3a in W4 kot opozorila o preverjanju v skladu s tem sklepom. Sklep 2008/969/ES, Euratom se za opozorila W5b uporablja do 1. julija 2015.
Člen 26
Objava
Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 13. novembra 2014