PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 191/2014
ze dne 24. února 2014
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením Rady (ES) č. 221/2008 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 17,1 % na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně zpracován, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00, a který pochází z Jihoafrické republiky (dále jen „platná antidumpingová opatření“).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 11. prosince 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podaly společnosti Cegasa Internacional SA a Tosoh Hellas A.I.C. (dále jen „žadatelé“), jediní dva výrobci elektrolytického oxidu manganičitého v Unii.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti antidumpingových opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu, který způsobuje újmu výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 12. března 2013 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(7)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k omezenému počtu zúčastněných stran, které se přihlásily, nebylo nutné provést výběr vzorku zúčastněných stran.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od vyvážejícího výrobce v Jihoafrické republice, dvou výrobců v Unii a od dvou uživatelů, kteří patří do stejné skupiny společností ve spojení.
(10)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Cegasa Internacional SA (dále jen „Cegasa“),
-
Tosoh Hellas A.I.C (dále jen „THA“);
b)
vyvážející výrobci v Jihoafrické republice:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd;
c)
uživatelé
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
Dne 29. října 2013 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala navrhnout zachování platných antidumpingových opatření. Strany dostaly opět příležitost předložit připomínky, a těm stranám, které o to požádaly, bylo umožněno slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení. Připomínky předložené zúčastněnými stranami Komise zvážila a v dalším textu na ně reaguje.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je týž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 221/2008, konkrétně elektrolytický oxid manganičitý (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), který nebyl po elektrolýze tepelně ošetřen (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“), pocházející z Jihoafrické republiky, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00. Obsahuje dva hlavní typy: elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek a elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně.
(13)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že výrobek, který je předmětem přezkumu, dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(14)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k obnovení dumpingu, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(15)
Po uložení opatření poklesl dovoz z Jihoafrické republiky do Unie téměř na nulu, pouze velmi malé množství bylo vyvezeno v roce 2010, 2011 a v průběhu období přezkumného šetření. Aby mohla posoudit, zda jediný známý vyvážející výrobce Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta“) vyvážel v průběhu období přezkumného šetření do Unie za dumpingové ceny, zaslala Komise této společnosti dotazník. Dostala odpověď včetně údajů o prodeji na domácím trhu, o vývozu do Unie a vývozu do jiných destinací. Odpověď byla ověřena, jak je podrobně vysvětleno níže.
2.1 Běžná hodnota
(16)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení byl prozkoumán prodej Delty na domácím trhu, aby se zjistilo, zda je celkový objem prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % celkového objemu vývozu výrobku, který je předmětem přezkumu, do Unie.
(17)
Domácí prodej výrobku, který je předmětem přezkumu, byl sice reprezentativní, ale neuskutečnil se žádný prodej v běžném obchodním styku, neboť prodej elektrolytického oxidu manganičitého na domácím trhu byl pro společnost Delta neziskový. Běžná hodnota byla proto početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(18)
Stalo se tak na základě skutečných nákladů na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, ke kterým byla v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení připočtena přiměřená výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(19)
Prodejní, správní a režijní náklady byly vypočteny pomocí čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení, neboť prodej uskutečněný společností Delta neproběhl v běžném obchodním styku a ustanovení čl. 2 odst. 6 písm. a) a b) uvedeného nařízení nebyla použitelná vzhledem k tomu, že neexistovali žádní jiní vývozci ani výrobci, jichž se týkalo šetření, a Delta neprodává žádné jiné výrobky stejné obecné kategorie. Použití prodejních, správních a režijních nákladů z původního šetření, které tvořily téměř stejný procentní podíl jako skutečné prodejní, správní a režijní náklady, bylo proto považováno za rozumnou metodu.
(20)
Po oznámení požádala společnost Delta Komisi o stanovení početně zjištěné běžné hodnoty tak, že prodejní, správní a režijní náklady vypočítané výše uvedeným způsobem budou vyjádřeny jako procentní podíl výrobních nákladů, a nikoli jako procentní podíl z obratu. Vzhledem k tomu, že veškerý prodej na domácím trhu byl neziskový, vedlo by použití obratu k nadhodnoceným prodejním, správním a režijním nákladům. Komise přijala tvrzení společnosti Delta a při početním zjišťování běžné hodnoty Komise připočetla prodejní, správní a režijní náklady vyjádřené jako procentní podíl výrobních nákladů na kg z tohoto přezkumného šetření.
(21)
Zisk byl rovněž vypočítán stejnou metodou jako v původním šetření, tj. na základě sazeb dlouhodobých komerčních úvěrů v Jihoafrické republice v průběhu období přezkumného šetření podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení. Delta na domácím trhu neprodává jiné výrobky a v Jihoafrické republice nejsou žádní jiní známí výrobci elektrolytického oxidu manganičitého či jiní výrobci výrobku stejné obecné kategorie, od nichž by se daly získat údaje o zisku.
(22)
Po oznámení výrobní odvětví Unie požádalo, aby Komise pro určení běžné hodnoty použila prodej do USA, neboť podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tento prodej vlastně plní funkci prodeje na domácím trhu.
(23)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť běžná hodnota byla početně zjištěna podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení s použitím stejné metodiky jako v původním šetření, a tudíž v souladu s čl. 11 odst. 9 téhož nařízení.
2.2 Vývozní cena
(24)
Velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého vyvezeného do Unie v průběhu období přezkumného šetření bylo prodáno přímo dovozci v Unii, který nebyl ve spojení. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě ceny, kterou vývozce zaplatil Deltě.
2.3 Srovnání
(25)
Bylo provedeno srovnání mezi vývozní cenou a vypočítanou běžnou hodnotou s přihlédnutím k uváděným a ověřeným úpravám podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení, zejména k nákladům za přepravu, pojištění, úvěry a k manipulačním nákladům vývozce. Běžná hodnota byla zjištěna početně na základě ceny ze závodu po odečtení poplatků za dopravu a nákladů na poskytnutí úvěru. Náklady na balení a technickou pomoc odečteny nebyly, neboť již byly zohledněny ve výrobních nákladech, a tudíž zahrnuty jak do vývozní ceny, tak do početně zjištěné běžné hodnoty.
2.4 Dumpingové rozpětí
(26)
Bylo zjištěno, že společnost Delta nerealizovala dumpingový prodej elektrolytického oxidu manganičitého do Unie během období přezkumného šetření. Tento prodej se však týkal velmi malého množství, a proto se na tento závěr nedalo plně spolehnout pro určení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(27)
Jelikož z prodeje do Unie v období přezkumného šetření nebylo možné vyvodit žádné závěry, Komise analyzovala, zda existuje důkaz o pravděpodobném obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: vývozní cena z Jihoafrické republiky do jiných destinací, výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice a přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Vývoz z Jihoafrické republiky do jiných destinací
(28)
Delta vyrábí jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a jelikož v Unii existuje trh pro elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a v menším rozsahu také pro elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, prozkoumala Komise vývozní ceny obou stupňů do třetích zemí během období přezkumného šetření. Tento prodej byl porovnán s početně zjištěnou běžnou hodnotou vypočítanou podle shora uvedené metody s přihlédnutím k rozdílům, které mají vliv na srovnatelnost cen.
(29)
Prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně do USA, což byl pro společnost Delta nejdůležitější vývozní trh, tvořil přibližně dvě třetiny celkového vývozu Delty během období přezkumného šetření a nebyl dumpingový. Bylo však zjištěno, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně do jiných destinací (např. do Thajska, Koreje, Číny a Brazílie) byl v menších množstvích vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %. Kromě toho, elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek byl vyvážen do jiných destinací hlavně za nízké ceny a v malých množstvích, přičemž dumpingová rozpětí byla vyšší, a to v rozmezí od 13 % do 66 %.
(30)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že Komise by měla ignorovat prodej do USA během období přezkumného šetření, neboť ceny na tomto trhu nedávají vhodné vodítko pro pravděpodobnou úroveň prodejních cen na trhu Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(31)
Na druhé straně Delta po oznámení požádala Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost prodeji do USA, který představuje převážnou většinu jejího vývozu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a jedná se o nejvíce srovnatelný trh s trhem Unie.
(32)
Komise analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech míst určení, vypočítala průměrnou váženou vývozní cenu vývozu společnosti Delta do veškerých destinací mimo Unii, ale také se velmi podrobně zabývala vývozními cenami do jednotlivých třetích zemí. Při hledání odpovědi na otázku pravděpodobnosti obnovení dumpingu bylo zjištěno, že veškerý prodej na vývoz do všech míst určení je relevantní, zejména s ohledem na významné cenové rozdíly zjištěné na různých vývozních trzích.
(33)
Trh USA má své vlastní charakteristické zvláštnosti, které společnosti Delta umožňují požadovat podstatně vyšší ceny než jinde. V USA totiž poptávka výrazně převyšuje domácí nabídku. Velký počet potenciálních konkurentů tam rovněž naráží na vysoké překážky vstupu na trh, neboť na dovoz z Číny a Austrálie platí vysoká antidumpingová cla.
(34)
Za těchto okolností neexistuje důvod, proč by měla Komise ve svých závěrech vycházet pouze z průměrné vývozní ceny nebo posuzovat prodej na vývoz pouze do jedné země, místo aby analyzovala veškerý prodej na vývoz do všech destinací.
(35)
Cenové chování společnosti Delta na vývozních trzích mimo Unii ukazuje, že ačkoliv vývoz na jejich nejdůležitější trh (USA) neprobíhal za dumpingové ceny, prodej do jiných destinací dumpingový byl. Pro posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti, jsou proto nutné další ukazatele, které jsou uvedeny níže.
3.2 Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v Jihoafrické republice
(36)
Delta disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého, díky níž by mohla obnovit vývoz nikoli nevýznamného množství do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Delta odhadla a Komise potvrdila, že tato nevyužitá kapacita činí 4 000 až 6 000 tun ročně. Tento výpočet bere v úvahu výpadky elektřiny, které jsou v Jihoafrické republice časté, a množství odpadu. Vzhledem k určitým problémům s udržování kvality na ručně ovládaném zařízení Komise zdrženlivě odhaduje, že roční produkce činí asi 2 000 až 3 000 tun elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně a zbytek je elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Oba stupně by se však na trhu Unie hodily. Část vyrobeného množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek by mohly pohltit trhy v jiných třetích zemích, ale nic nenasvědčuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat značnou nevyužitou kapacitu výroby elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(37)
Delta během ověřování uvedla, že je dávno zavedeným „doplňkovým“ dodavatelem svých odběratelů na trhu USA, který zaplňuje mezery, když domácí výrobci nedokážou vyrobit dostatečné množství. Vývoz společnosti Delta do USA byl v posledních čtyřech letech stabilní, což naznačuje, že Delta neměla možnost zvýšit svůj prodej do USA. Kdyby bylo možné zvýšit vývoz do USA, Delta by tak již učinila, aby využila vyšších cen na trhu USA, a rovněž větších úspor z rozsahu dosahovaných díky výrobě větších objemů.
(38)
Prodej společnosti Delta na asijský trh byl více zaměřen na elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek. Společnost Delta prodala do Asie 50 % celého množství elektrolytického oxidu manganičitého stupně uhlík-zinek. Čína má své domácí výrobce elektrolytického oxidu manganičitého a vývoz společnosti Delta do Číny během období šetření zůstal omezen na velmi malé množství elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně. Jelikož v současnosti se na vývoz elektrolytického oxidu manganičitého do Japonska vztahují antidumpingová opatření a jelikož Japonsko má vlastní výrobce elektrolytického oxidu manganičitého, je nepravděpodobné, že by tento trh absorboval nevyužitou kapacitu společnosti Delta. Je tudíž nepravděpodobné, že asijský trh by mohl absorbovat nevyužitou kapacitu společnosti Delta na výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(39)
Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je mnohem vyšší, než je uvedeno výše, a poukázalo na několik faktorů, které to dosvědčují. Uvedlo rovněž, že celá nevyužitá kapacita společnosti Delta by mohla být využita k výrobě elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně v takové jakosti, aby byl prodejný na trhu Unie za dumpingové ceny.
(40)
Výrobní odvětví Unie dále uvedlo, že vývoz společnosti Delta do USA v blízké budoucnosti velmi pravděpodobně poklesne, protože jeden výrobce v USA již oznámil zvýšení své výrobní kapacity, a také proto, že po ohlášeném odchodu jednoho uživatele elektrolytického oxidu manganičitého z trhu dojde velmi pravděpodobně ke snížení poptávky v USA. Kromě toho výrobní odvětví Unie tvrdilo, že prodej z Jihoafrické republiky do USA po skončení období šetření již začal klesat. To by znamenalo, že Delta má potenciálně dodatečné objemy elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, které by byly velmi pravděpodobně odkloněny na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(41)
Komise během šetření prověřila výrobní závod společnosti Delta, její schopnosti a výrobní kapacitu. Jak je uvedeno výše, Komise prováděla konzervativní výpočty vycházející zejména ze zdrženlivého odhadu rozdělení výroby mezi elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek na základě využití volné výrobní kapacity. S ohledem na spotřebu dotčeného výrobku v Unii byla i při zdrženlivém odhadu zjištěna významná nevyužitá kapacita, která by se dala využít pro výrobu elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně.
(42)
Pokud jde o tvrzení ohledně pravděpodobného vývoje vývozu společnosti Delta do USA, z důkazů předložených Komisi vyplývá, že tento vývoz by se mohl dostat pod tlak, kdyby kapacita výroby elektrolytického oxidu manganičitého v USA nadále rostla a poptávka nadále klesala.
(43)
Po oznámení jeden uživatel tvrdil, že nevyužitá kapacita společnosti Delta je malá, jelikož před uložením opatření měla Delta podíl na trhu 60 %-70 %. Avšak i při zdrženlivém odhadu nevyužité kapacity společnosti Delta platí, že pokud by tato volná kapacita byla využita pro vývoz do Unie, Delta by mohla snadno značně zvýšit svůj podíl na trhu, aniž by byla brána v úvahu možnost, že vývoz do jiných destinací by mohl být přesměrován do Unie. Takový vývoj by měl za následek další zvýšení potenciálního tržního podílu společnosti Delta.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(44)
Delta si vybudovala dlouhodobý a ziskový prodejní kanál do USA a nebyly nalezeny žádné důkazy, které by svědčily o tom, že by bylo v zájmu této společnosti úmyslně přesměrovat jakoukoli část tohoto prodeje do Unie. Nevyužitá kapacita zjištěná během šetření, nebo aspoň její podstatná část, by se však mohla přeorientovat do Unie už jen z těch důvodu, které byly uvedeny v odůvodnění výše. Navíc je tomu tak i proto, že trh Unie je jedním z největších na světě. Před zavedením platných antidumpingových opatření byl kromě toho trh Unie pro Deltu velmi přitažlivý, neboť na něm držela 60-70% podíl.
(45)
Pokud by Delta měla cenově konkurovat výrobcům v Unii, byla by nucena snížit své vývozní ceny a prodávat tak za dumpingové ceny, aby se vyrovnala cenám, které si během období přezkumného šetření účtoval jeden výrobce v Unii. Delta by také mohla přesměrovat do Unie svůj vývoz elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, který je v současné době prodáván třetím zemím (kromě USA), za dumpingové ceny, protože trh Unie je atraktivnější než jiné neamerické trhy díky své velikosti a celkově vyšším cenám. Kromě toho, kdyby Delta někdy v budoucnu snížila množství elektrolytického oxidu manganičitého vyváženého do USA, pak by se pravděpodobným cílem určení pro tento dodatečný disponibilní objem stal trh Unie.
(46)
Po oznámení společnost Delta poznamenala, že ve své cenové politice počítala s prodejem na trhu Unie pouze tehdy, pokud by mohla dosáhnout výhodné ceny.
(47)
Může, ale nemusí tomu tak být. Ovšem i rentabilní prodej lze stále považovat za dumpingový, jestliže je vývozní cena nižší než běžná hodnota výrobku. V každém případě nebyl předložen žádný důkaz na podporu takového tvrzení, neboť Delta nevyvezla v posledních pěti letech do Unie významné objemy. Výrobní odvětví Unie navíc uvedlo, že společnost Delta prodala do Unie malá množství elektrolytického oxidu manganičitého během období šetření proto, aby si u svých odběratelů v Unii udržela certifikaci.
(48)
Delta rovněž poznamenala, že průměrná dovozní cena elektrolytického oxidu manganičitého do Unie v roce 2012 činila 1 809 EUR/t, což je více než běžná hodnota, a to, podle názoru společnosti Delta, svědčí o tom, že dokázala konkurovat ostatním dovozcům i bez dumpingu.
(49)
Tato průměrná hodnota se však skládá z extrémně nákladných dovozů z USA a některých mnohem levnějších dovozů z Číny. Dovozy z USA nelze zahrnout do srovnání, jelikož mimořádně vysoké ceny (až třikrát nebo čtyřikrát vyšší než běžné ceny účtované na trhu Unie) zpochybňují spolehlivost těchto cen a/nebo dováženého výrobku. Kdyby měla Delta cenově konkurovat čínskému dovozu, a to na úrovni přibližně 1 200 EUR/t, dopouštěla by se dumpingu na trhu Unie.
4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(50)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping obnoven. Pokud by opatření pozbyla platnosti, společnost Delta by do Unie prodávala nejspíš elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, který tato společnost vyrábí a již jej v minulosti vyvážela. V současné době je v Unii také největší poptávka stále ještě po elektrolytickém oxidu manganičitém alkalického stupně. Ze šetření vyplynulo, že elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně prodávaný do jiných destinací (např. do Jižní Koreje, Číny a Brazílie) byl vyvážen za dumpingové ceny, přičemž dumpingové rozpětí se pohybovalo od 2 % do 21 %.
(51)
Společnost Delta navíc disponuje nevyužitou kapacitou na výrobu významného množství ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření. Pokud by tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii nebo s cenami velkých objemů dovozu z třetích zemí, pak by existovala velká pravděpodobnost, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(52)
V průběhu období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek dva výrobci v Unii, a to společnosti THA a Cegasa, které při šetření plně spolupracovaly. V původním šetření Cegasa, která v té době nevyráběla pro otevřený trh, nýbrž pouze pro vlastní spotřebu, nebyla žadatelem ani nespolupracovala, ale ani nic nenamítala proti šetření.
(53)
Po oznámení jedna zúčastněná strana zpochybnila připuštění společnosti Cegasa jako žadatele v přezkumu před pozbytím platnosti, protože nebyla žadatelem v původním šetření, nevyráběla pro otevřený trh, a proto v té době nezakusila újmu. Tato námitka byla zamítnuta, protože žádost o přezkum před pozbytím platnosti musí podat výrobci Unie nebo musí být podána jejich jménem, ale nemusí ji nezbytně podat (pouze) původní žadatel (žadatelé).
(54)
Na tyto dva výrobce v Unii připadá celá výroba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii, a představují tak „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(55)
Pro účely analýzy újmy byly díky spolupráci celého výrobního odvětví Unie zjištěny všechny ukazatele újmy na mikroekonomické úrovni. Aby se zajistila důvěrnost, jsou všechny údaje uvedeny v indexované podobě nebo jako rozpětí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(56)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě i) ověřených objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, ii) ověřených objemů dovozu jediného jihoafrického výrobce a iii) dovozu z jiných zemí na základě údajů Eurostatu.
(57)
Spotřeba elektrolytického oxidu manganičitého v Unii se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření nezměnila. K jejímu zvýšení došlo v letech 2010 a 2011, avšak v roce 2012 se opět vrátila na úroveň roku 2009.
Tabulka 1
2009
2010
2011
OPŠ
Index (2009 = 100)
100
102
108
100
2. Dovoz z Jihoafrické republiky
2.1 Objem a podíl na trhu
(58)
Po uložení opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal.
Tabulka 2
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením
100
2
3
1
Podíl dovozu z Jihoafrické republiky, který podléhá opatřením, na trhu
100
2
4
1
2.2 Ceny a cenové podbízení
(59)
Velmi malý prodej elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky do Unie v průběhu období přezkumného šetření se cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie. Vzhledem k velmi malému objemu však nelze vyvodit jakékoli spolehlivé závěry.
(60)
Byly proto porovnány ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného a prodaného výrobním odvětvím Unie a ceny elektrolytického oxidu manganičitého vyrobeného v Jihoafrické republice a prodaného zbytku světa, a to na základě dvou scénářů: včetně prodeje do USA a bez prodeje do USA. Důvodem pro provedení analýzy s vyloučením vývozní ceny společnosti Delta do USA byla konkrétní situace na trhu v USA, která způsobovala velmi vysoké ceny v porovnání vývozními cenami společnosti Delta do jiných zemí (viz body odůvodnění výše).
(61)
Ze srovnání vyplynulo, že pokud se zohlednil prodej do USA, během období přezkumného šetření se prodej z Jihoafrické republiky do zbytku světa cenově nepodbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie, avšak podbízel se vůči cenám výrobního odvětví Unie v případě, že se prodej do USA nezohlednil. Když se navíc vyloučil prodej do USA, byly konečné vývozní ceny společnosti Delta nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(62)
Po oznámení výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny společnosti Delta do USA nejsou ukazatelem budoucích cen do Unie a že kvůli strukturálním rozdílům mezi trhem Unie a trhem USA by se k těmto cenám nemělo přihlížet. Na druhé straně Delta zopakovala, že trh USA je vyspělým odbytištěm elektrolytického oxidu manganičitého, kde domácí výrobci a dovozci volně soutěží a kde se pohybuje mnoho uživatelů, včetně uživatelů, kteří působí rovněž v Unii. V důsledku toho by prodej společnosti Delta do USA neměl být z šetření vyloučen. Kromě toho se společnost Delta domnívala, že pro účely výpočtu prodeje pod cenou neměla Komise pracovat s cílovým ziskem, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření.
(63)
V tomto případě, kdy dovoz z dotčené země po uložení původních opatření prakticky ustal, musí vyšetřující orgán provést výhledovou analýzu založenou na mnoha racionálních předpokladech, včetně očekávané ceny, za kterou bude společnost Delta prodávat elektrolytický oxid manganičitý v Unii, pokud by platná antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
(64)
Je nespornou skutečností, že každý trh elektrolytického oxidu manganičitého (USA, Unie, Asie) je jiný a výrobci elektrolytického oxidu manganičitého používají různé cenové strategie s ohledem nejen na své výrobní náklady, ale také na výrobní kapacitu v cílové zemi, potřebu (opětovně) získat podíl na trhu a na místní podmínky hospodářské soutěže. Je rovněž nezpochybnitelnou skutečností, že Delta stanoví pro trh USA mnohem vyšší cenu cenu elektrolytického oxidu manganičitého než na jiných trzích. Proto se předpokládá, že budoucí ceny společnosti Delta v Unii nebudou určovat její stávající ceny v USA, ale budou se řídit specifickými podmínkami a realitou na trhu Unie.
(65)
Ve zveřejněném dokumentu byly pro účely výpočtu dumpingu porovnány prodejní ceny společnosti Delta pouze u elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně na různých trzích s početně zjištěnou běžnou hodnotou, zatímco pro účely výpočtu cenového podbízení byly zohledněny rovněž prodejní ceny společnosti Delta u jednoho druhu stupně uhlík-zinek. Po oznámení výrobní odvětví Unie uvedlo, že pro výpočet dumpingu a újmy by se měl zohlednit veškerý prodej elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek společností Delta. Naproti tomu společnost Delta tvrdila, že jelikož se velká většina spotřeby v Unii a vývozu společnosti Delta do Unie skládala pouze z elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, neměl by se oxid manganičitý stupně uhlík-zinek vůbec brát v úvahu.
(66)
Komise dospěla k závěru, že jak elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně, tak elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek, a to všech druhů, by měly být vzaty v úvahu pro výpočet dumpingu a újmy, a to z těchto hlavních důvodů: Za prvé, jak bylo uvedeno výše, v Unii existuje též trh, a tudíž i poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém stupně uhlík-zinek, i když je menší než trh elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně, a tento trh by rovněž mohl být zajímavý pro vývoz společnosti Delta do Unie. Za druhé, elektrolytický oxid manganičitý alkalického stupně a elektrolytický oxid manganičitý stupně uhlík-zinek se vyrábí ve stejném závodě a na stejné výrobní lince s použitím stejných surovin a stejného výrobního procesu. Podle nastavení parametrů elektrolýzy (proudová hustota, teplota, koncentrace elektrolytu atd.) se výrobci elektrolytického oxidu manganičitého mohou rozhodnout pro výrobu alkalického stupně nebo stupně uhlík-zinek. Proto je pro výpočet podbízení vhodnější srovnání průměrné vývozní ceny elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od společnosti Delta s průměrnou prodejní cenou elektrolytického oxidu manganičitého alkalického stupně i stupně uhlík-zinek od výrobců v Unii.
(67)
Pokud jde o analýzu prodeje pod cenou, Komise použila jako referenční hodnotu cílový zisk, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu v původním šetření a který odpovídá zisku, jejž může očekávat kapitálově náročné odvětví (jakým je odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého) za běžných podmínek hospodářské soutěže. Otázka nejvhodnějšího cílového zisku je však v souvislosti s tímto konkrétním přezkumem před pozbytím platnosti irelevantní. Komise uznává, že dumping nepokračoval, a proto v důsledku cenového podbízení nepřetrvávala újma. Zaměření analýzy je tedy výhledové a jejím cílem je předpovědět pravděpodobnost obnovení újmy v případě pravděpodobného obnovení dumpingu.
(68)
Delta tvrdila, že náklady vzniklé po dovozu byly zřejmě podhodnoceny, neboť neberou v úvahu náklady za převoz produktu dodávaného odběratelům z antverpského přístavu.
(69)
Komise však srovnala ceny výrobního odvětví Unie ze závodu s cenami vývozců na hranicích Unie, a proto se náklady vzniklé po dovozu týkaly pouze manipulace a zkoušení, nikoli však nákladů na dopravu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(70)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 3
2009
2010
2011
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
5 000- 10 000
10 000- 15 000
5 000- 10 000
5 000- 10 000
Index 2009 = 100
100
113
92
88
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
25 %- 30 %
30 %- 35 %
20 %- 25 %
20 %- 25 %
Hodnota dovozu z jiných zemí (v EUR)
10 mil.-15 mil.
15 mil.-20 mil.
10 mil.-15 mil.
10 mil.-15 mil.
Index 2009 = 100
100
113
93
102
Cena dovozu (EUR/t)
1 566
1 572
1 590
1 809
Zdroj: Eurostat
(71)
Objem dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z jiných třetích zemí do Unie se v posuzovaném období snížil. Ceny tohoto dovozu byly v období přezkumného šetření vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie a cen společnosti Delta na jiných trzích s výjimkou USA. Jak je uvedeno výše, hodnota 1 809 EUR za tunu je průměrem velmi rozmanitých dovozních cen v rozsahu od levného dovozu z Číny po velmi vysoké ceny dovozu z USA. Zejména zaznamenané ceny dovozu z USA jsou velmi vysoké v porovnání s cenami výrobců v Unii, Delty a dalších vývozců, a pro účely analýzy se na ně nelze přiměřeně spolehnout. Proto tento průměr nelze brát jako referenční cenu pro budoucí dovoz z Jihoafrické republiky. Delta by nesoutěžila s cenami z USA, nýbrž s cenami výrobního odvětví Unie.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(72)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba
(73)
Výroba v Unii se zvýšila o 6 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji řečeno, v letech 2009 až 2011 vzrostla o 7 procentních bodů a poté během období přezkumného šetření klesla o 1 procentní bod.
Tabulka 4
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
107
106
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 9 %, a to zejména díky drobným vylepšením výrobního procesu (tj. neuskutečnily se žádné významné investice do nových zařízení a nového vybavení).
(75)
Jelikož zvýšení kapacity bylo vyšší než nárůst výroby, využití kapacity kleslo o 3 procentní body.
Tabulka 5
2009
2010
2011
OPŠ
Výrobní kapacita
Index 2009 = 100
100
103
108
109
Využití kapacity
Index 2009 = 100
100
99
99
97
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
c) Zásoby
(76)
Objem zásob zůstal v posuzovaném období stabilní. V roce 2011 se snížil, ale v průběhu období přezkumného šetření se vrátil na úroveň roku 2009.
Tabulka 6
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
86
100
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Objem prodeje
(77)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vzrostl o 10 % mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. V roce 2011 se zvýšil o 20 % oproti roku 2009, ale poté v období přezkumného šetření prudce poklesl o 10 procentních bodů.
Tabulka 7
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
103
120
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
e) Podíl na trhu
(78)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření zvýšili výrobci v Unii svůj podíl na trhu o 10 procentních bodů. Toto zvýšení podílu na trhu lze vysvětlit poklesem podílu na trhu u dovozů do Unie.
Tabulka 8
2009
2010
2011
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 %- 70 %
65 %- 70 %
75 %- 80 %
75 %- 80 %
Index 2009 = 100
100
101
111
110
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
f) Růst
(79)
Jak je uvedeno v tabulce 1 výše, spotřeba v Unii zůstala mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Všechny ostatní ukazatele nevykazují žádný výrazný nárůst trhu Unie s výrobkem, který je předmětem přezkumu.
g) Zaměstnanost
(80)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 9 procentních bodů.
Tabulka 9
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
91
90
91
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
h) Produktivita
(81)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, vzrostla v průběhu posuzovaného období o 18 %. Je to odrazem skutečnosti, že výroba vzrostla o 6 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 9 %. Zvlášť patrné to je v roce 2011, kdy výroba rostla, úroveň zaměstnanosti se dále snižovala a produktivita byla o 20 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
112
120
118
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
i) Faktory ovlivňující prodejní ceny
(82)
Průměrné roční prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření snížily o 11 %.
Tabulka 11
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
95
93
89
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum
j) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(83)
Jelikož po uložení platných antidumpingových opatření dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal, nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí. Bylo zjištěno, že vzhledem ke klíčovým hospodářským ukazatelům, které jsou uvedeny výše a také níže, výrobní odvětví Unie zůstává v nestabilní a zranitelné situaci.
k) Mzdy
(84)
Navzdory skutečnosti, že celkové náklady práce klesly, průměrné náklady práce během posuzovaného období vzrostly v důsledku poklesu počtu pracovních sil.
Tabulka 12
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
102
103
103
Zdroj: odpovědi na dotazník
l) Ziskovost a návratnost investic
(85)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje obdobného výrobku uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, snížila o polovinu mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření. Ziskovost v průběhu období přezkumného šetření je výrazně nižší, než je cílový zisk zjištěný v původním šetření, který byl stanoven na úrovni zisku dosahovaného výrobním odvětvím Unie v případě neexistence dumpingu působícího újmu.
(86)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti.
Tabulka 13
2009
2010
2011
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie
5 %- 10 %
5 %- 10 %
5 %- 10 %
0 %- 5 %
Index 2009 = 100
100
63
63
50
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
15 %- 20 %
5 %- 10 %
10 %- 15 %
5 %- 10 %
Index 2009 = 100
100
64
84
51
Zdroj: odpovědi na dotazník
m) Peněžní tok a schopnost obstarat si kapitál
(87)
Čistý peněžní tok z provozních činností v posuzovaném období výrazně poklesl, avšak s výjimkou roku 2010 zůstal kladný.
Tabulka 14
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
-34
71
10
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Neexistují žádné náznaky, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s potížemi při obstarávání kapitálu, pokud se o to snažilo, avšak během posuzovaného období nedošlo k významným investicím, a proto nebylo výrobní odvětví Unie „zařazeno do testu“.
n) Investice
(89)
Roční investice výrobního odvětví Unie do výroby obdobného výrobku klesly mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření o polovinu. Konkrétně v roce 2010 klesly, v roce 2011 stouply a během období přezkumného šetření znovu klesly. Prudký pokles investic mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření lze částečně vysvětlit tím, že výrobní odvětví Unie již v průběhu posuzovaného období uskutečnilo hlavní nezbytné plánované investice.
Tabulka 15
2009
2010
2011
OPŠ
Index 2009 = 100
100
45
115
52
Zdroj: odpovědi na dotazník
5. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(90)
Z rozboru ekonomických ukazatelů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je nicméně třeba pohlížet v kontextu vyšší výrobní kapacity a poklesu prodejních cen, což vedlo k tomu, že využití kapacity výrobců v Unii kleslo o 3 procentní body a jednotková prodejní cena klesla o 11 procentních bodů.
(91)
Současně se však zhoršila hospodářská situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, návratnost investic, zaměstnanost a peněžní tok. Zejména ziskovost, což je důležitý ukazatel stavu výrobního odvětví Unie, je stále výrazně nižší, než je cílový zisk stanovený v původním šetření. Výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu, nachází se stále v nestabilním stavu, a je tudíž velmi zranitelné případným obnovením dumpingového dovozu. Průměrná prodejní cena v průběhu let poklesla a se vší pravděpodobností bude dále klesat, pokud se má opakovat dumpingový dovoz z Jihoafrické republiky, jenž by dále zhoršil již beztoho nestabilní situaci výrobního odvětví Unie.
(92)
Po oznámení některé zúčastněné strany tvrdily, že stávající nestabilní a zranitelná situace výrobního odvětví Unie nebyla způsobena dumpingovým dovozem z Jihoafrické republiky ani účinky dřívějšího dumpingu.
(93)
Uvedly, že vývoj výše uvedených klíčových hospodářských ukazatelů se týká období (od roku 2009 do konce období přezkumného šetření), kdy i) původní antidumpingová opatření byla již nějakou dobu v platnosti, ii) dovoz z Jihoafrické republiky prakticky ustal a iii) na otevřený trh Unie vstoupil nový aktér (Cegasa). Zúčastněné strany posoudily zvlášť hospodářské ukazatele každého z těchto dvou výrobců v Unii, místo aby je posuzovaly vcelku, a došly k závěru, že výrobní odvětví Unie je v obtížné situaci kvůli nové vnitřní konkurenci mezi jedinými dvěma výrobci na trhu Unie.
(94)
Zúčastněné strany zejména tvrdily, že Komise nezohlednila hlavní změny, k nimž došlo ve výrobním odvětví Unie od roku 2009. Uvedly, že po uložení platných antidumpingových opatření se hospodářské ukazatele původního a jediného žadatele (THA) prudce zlepšily a tím byly odstraněny všechny negativní účinky minulého dumpingu. Následně však druhý výrobce v Unii, společnost Cegasa, která dříve vyráběla elektrolytický oxid manganičitý pouze pro vlastní spotřebu, přesunula svůj závod na výrobu baterií mimo Unii. V důsledku toho uvolnila značný objem elektrolytického oxidu manganičitého pro otevřený trh a začala ho prodávat za nízkou cenu, čímž začala konkurovat jedinému dalšímu výrobci v Unii a vyvinula silný tlak na snižování cen, využití kapacity a ziskovost.
(95)
Ve zveřejněném dokumentu již Komise uznala změnu konfigurace výrobního odvětví Unie v porovnání s původním šetřením. Jednalo se o pozitivní vývoj, který svědčí o otevřenosti trhu a o vyšší úrovni hospodářské soutěže mezi různými subjekty včetně dovozců.
(96)
Komise rovněž souhlasí s tím, že za těchto okolností a zejména při neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky není současný stav výrobního odvětví Unie způsoben dumpingem z Jihoafrické republiky, a neměl by proto být charakterizován jako „přetrvávání újmy“.
(97)
Komise posoudila úhrnné trendy obou výrobců v Unii od roku 2009 a uzavřela, že klíčové hospodářské ukazatele nejsou příznivé a že výrobní odvětví Unie se nachází v nestabilní a zranitelné situaci. Je zřejmé, že vzhledem k neexistenci dovozu z Jihoafrické republiky nemohou být příčinou dumpingové praktiky společnosti Delta. Přezkum před pozbytím platnosti se však zaměřuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, a proto určujícími faktory analýzy nejsou dumping, újma a příčinné souvislosti během období přezkumného šetření.
(98)
Komise uzavírá, že výrobní odvětví Unie je stále v nestabilním a zranitelném stavu a jeho ziskovost zdaleka nedosahuje úrovně, kterou by bylo možné očekávat v tak kapitálově náročném odvětví. Srovnání s původním šetřením je možné pouze u jednoho výrobce v Unii, protože ten druhý v tom čase neprodával na volném trhu Unie. Tento výrobce v Unii měl v období přezkumného řízení výrazně nižší zisk, než jaký byl zjištěn v původním šetření, kdy dumpingový dovoz neexistoval.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(99)
Jediný známý výrobce elektrolytického oxidu manganičitého v Jihoafrické republice (Delta) má nevyužitou kapacitu a potenciál k obnovení vývozu značného množství na trh Unie. Během původního posuzovaného období (2002 až 2005/2006) podíl společnosti Delta na trhu výrazně vzrostl z přibližně 30-40 % na 60-70 %. Delta tudíž již prokázala schopnost rychle zvýšit objem vývozu do Unie.
(100)
Vývozní ceny CIF společnosti Delta na jiné trhy, s vyloučením USA a zahrnutím všech druhů a stupňů elektrolytického oxidu manganičitého, byly v období přezkumného šetření nižší než ceny výrobního odvětví Unie a podbízely se vůči nim. Nižší ceny na jiných trzích by mohly vybízet společnost Delta k tomu, aby přesunula tento vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(101)
Vzhledem k nevyužité kapacitě zjištěné během šetření, nasycení ostatních vývozních trhů a přitažlivosti trhu Unie by se Delta s největší pravděpodobností znovu pokusila získat svůj podstatný podíl na trhu v Unii, o který přišla po uložení platných opatření. Jak je uvedeno výše, aby společnost Delta znovu získala podíl na trhu, musela by vyvážet za dumpingové ceny. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky by tedy jakékoli obnovení dumpingového dovozu vyvolalo na výrobní odvětví Unie ještě silnější cenový tlak a se vší pravděpodobností by mu způsobilo podstatnou újmu.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(102)
Zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení jeho hospodářské situace. Zrušení opatření vůči Jihoafrické republice by proto pravděpodobně vedlo k obnovení újmy vzhledem k pravděpodobnému zhoršení již beztoho nestabilní a zranitelné situace, v níž se se výrobní odvětví Unie v současné době podle zjištění nachází.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(103)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise prošetřila, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů.
(104)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(105)
V původním šetření se mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Jelikož toto šetření je přezkumem, analyzuje situaci, v níž jsou antidumpingová opatření již zavedena, což umožňuje posouzení případného nežádoucího nepříznivého dopadu na strany dotčené stávajícími antidumpingovými opatřeními.
(106)
Navzdory závěrům o pravděpodobnosti obnovení škodlivého dumpingu, Komise zkoumala, zda existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého pocházejícího z Jihoafrické republiky.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(107)
Ačkoli platná antidumpingová opatření brání dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilním a zranitelném stavu, což potvrzuje negativní vývoj některých klíčových ukazatelů újmy.
(108)
Pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že současný stav výrobního odvětví Unie se nezmění a bude se dále zhoršovat vzhledem k pravděpodobnému přílivu značného objemu dumpingového dovozu z Jihoafrické republiky. Tento příliv by, mimo jiné, způsobil ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(109)
Je proto zřejmé, že zachování antidumpingových opatření vůči Jihoafrické republice by nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(110)
V původním šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude mít pravděpodobně závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců v Unii. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(111)
Byli kontaktováni všichni známí uživatelé elektrolytického oxidu manganičitého v Unii (výrobci baterií ho používají jako surovinu). Na dotazník odpověděly dvě společnosti, které patří do stejné nadnárodní skupiny. Při původním šetření spolupracovali dva další výrobci baterií, kteří se postavili proti zavedení opatření.
(112)
Spolupracující uživatel vysvětlil, v jaké obtížné hospodářské situaci se nacházejí výrobci baterií v Unii v důsledku tlaku na snižování cen, který vyvíjejí jejich hlavní odběratelé (maloobchodníci), z čehož vyplývá riziko ztráty pracovních míst. Nedokázal však poskytnout vysvětlení ani argumenty, proč a jak by zrušení opatření proti dovozu elektrolytického oxidu manganičitého z Jihoafrické republiky vedlo ke zlepšení situace.
(113)
Na elektrolytický oxid manganičitý připadá pouze 10-15 % celkových nákladů na výrobu baterií. Tato hodnota je ve srovnání s původním šetřením nižší. Kromě toho po zavedení opatření průměrná prodejní cena elektrolytického oxidu manganičitého v Unii skutečně klesla. Ve skutečnosti nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že by zachování platných opatření mělo nezanedbatelný vliv na výrobní náklady výrobců baterií.
(114)
Vzhledem k neexistenci takových důkazů dospěla Komise k závěru, že zachování opatření by nemělo mít žádný nepříznivý vliv na uživatele elektrolytického oxidu manganičitého.
(115)
Po oznámení stejný uživatel nesouhlasil s posouzením situace Komisí a uvedl, že po uložení opatření jeden zdroj kvalitního elektrolytického oxidu manganičitého skončil, ceny elektrolytického oxidu manganičitého vzrostly, a i když elektrolytický oxid manganičitý tvoří pouze 10 %-15 % výrobních nákladů, má to významný dopad na již beztak nízkou ziskovost výrobců baterií v Unii.
(116)
Nehledě na toto tvrzení, důkazy ve spisu svědčí o tom, že rozhodnutí uživatele nevyužívat elektrolytický oxid manganičitý od společnosti Delta nesouviselo s uložením antidumpingových cel a že ziskovost uživatele a jeho pracovní místa neohrožují ani tak vyšší ceny elektrolytického oxidu manganičitého, nýbrž ve skutečnosti tlak na snížení cen vyvíjený hlavními odběrateli (nadnárodní maloobchodní organizace s významnou kupní sílou) a čínskými výrobci baterií.
(117)
Stejný uživatel elektrolytického oxidu manganičitého uvedl, že by opatření neměla být zachována, neboť šetřením nebyl zjištěn dumping do Unie v období přezkumného šetření, a že neexistuje riziko obnovení dumpingu kvůli možnému malému podílu společnosti Delta na trhu, i kdyby celá její nevyužitá kapacita byla nasměrována do Unie.
(118)
Tento argument byl zamítnut, protože zjištěný podíl společnosti Delta na trhu by byl jednoznačně významný a její vývoz do Unie by pravděpodobně probíhal za dumpingové ceny.
5. Budoucí vývoj
(119)
Žadatelé v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti uvedli, že bude-li se v budoucnu poptávka po vozidlech na elektrický pohon v Unii zvyšovat, poroste poptávka po elektrolytickém oxidu manganičitém, který je údajně surovinou nejčastěji používanou při výrobě oxidu lithno-manganitého (LMO), který pak slouží jako materiál pro katody dobíjecích lithium-iontových baterií používaných v mnoha typech elektrických vozidel. Žadatelé tvrdí, že v případě obnovení újmy způsobované dumpingovým jihoafrickým dovozem by výrobní odvětví elektrolytického oxidu manganičitého v Unii nemuselo být schopné uspokojovat potenciální budoucí poptávku v oblasti nových technologií.
(120)
Šetření neprokázalo existenci přesvědčivých důkazů na podporu či vyvrácení tvrzení, že budoucí vývoj v odvětví elektrických automobilů by měl významný dopad na odvětví výroby elektrolytického oxidu manganičitého a na poptávku po něm. Skutečností však zůstává, že výrobní odvětví Unie testuje proveditelnost výroby LMO za použití elektrolytického oxidu manganičitého, je schopno získat know-how a technické zařízení pro tuto výrobu v budoucnosti a účastní se řady projektů financovaných z prostředků Unie, které se týkají výzkumu a vývoje lithium-iontových baterií.
(121)
Po oznámení zmínily tuto otázku pouze stručně některé zúčastněné strany, ale ani zde nebyly poskytnuty žádné přesvědčivé důkazy o možném dopadu budoucího vývoje na odvětví elektromobilů v Unii a/nebo na jiných trzích s dotčeným produktem.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(122)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
(123)
Proto by podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz určitých elektrolytických oxidů manganičitých pocházejících z Jihoafrické republiky měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz elektrolytických oxidů manganičitých (tj. oxid manganičitý vyráběný elektrolytickým procesem), které nebyly po elektrolýze tepelně zpracovány, v současnosti kódu KN ex 2820 10 00 (kód TARIC 2820100010) a pocházejících z Jihoafrické republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
17,1 %
A828
Všechny ostatní společnosti
17,1 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. února 2014.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 191/2014
z dne 24. februarja 2014
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih manganovih dioksidov s poreklom iz Južne Afrike po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna uredba“) (1), in zlasti člena 11(2) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo Sveta (ES) št. 221/2008 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini 17,1 % na uvoz elektrolitskih manganovih dioksidov (tj. manganovih dioksidov, proizvedenih z elektrolizo), ki po elektrolizi niso toplotno obdelani, se uvrščajo pod oznako KN ex 2820 10 00 in so po poreklu iz Republike Južne Afrike („Južna Afrika“) („veljavni protidampinški ukrepi“).
2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(2)
Po objavi obvestila (3) o bližnjem izteku veljavnih protidampinških ukrepov je Komisija 11. decembra 2012 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek sta vložili družbi Cegasa Internacional SA in Tosoh Hellas A.I.C. („vložnici“), edini proizvajalki EMD v Uniji.
(3)
Zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek veljavnosti protidampinškega ukrepa verjetno povzročil ponovitev škodljivega dampinga za industrijo Unije.
3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(4)
Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato je 12. marca 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (4), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („obvestilo o začetku“).
4. Preiskava
4.1 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
(5)
Preiskava v zvezi z verjetnostjo ponovitve dampinga je zajemala obdobje od 1. januarja 2012 do 31. decembra 2012 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2009 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).
4.2 Strani, ki jih preiskava zadeva
(6)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnike, proizvajalca izvoznika v Južni Afriki, uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in njihova združenja ter predstavnike zadevne države izvoznice.
(7)
Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(8)
Glede na majhno število zainteresiranih strani, ki so se javile, njihovo vzorčenje ni bilo potrebno.
(9)
Komisija je prejela izpolnjen vprašalnik proizvajalca izvoznika iz Južne Afrike, proizvajalcev iz Unije in dveh uporabnikov, ki pripadata isti skupini povezanih družb.
(10)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
Proizvajalci iz Unije:
-
Cegasa Internacional SA („Cegasa“),
-
Tosoh Hellas A.I.C („THA“);
(b)
Proizvajalci izvozniki iz Južne Afrike:
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.;
(c)
Uporabniki
-
Panasonic Energy Belgium NV.
(11)
Komisija je 29. oktobra 2013 vse zainteresirane strani obvestila o dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala priporočiti ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov. Strani so spet imele možnost, da podajo pripombe, tistim, ki so to zahtevale, pa je bilo odobreno zaslišanje v prisotnosti pooblaščenca za zaslišanje. Komisija je proučila pripombe strani in spodaj odgovarja nanje.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(12)
Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je enak izdelku, opredeljenem v Uredbi (ES) št. 221/2008, in sicer so to elektrolitski manganovi dioksidi (tj. manganovi dioksidi, proizvedeni z elektrolizo), ki po elektrolizi niso toplotno obdelani („izdelek, ki se pregleduje“ ali „EMD“), so po poreklu iz Republike Južne Afrike in se uvrščajo pod oznako KN ex 2820 10 00. Zadevni izdelek zajema dve glavni vrsti, in sicer cink-ogljikovi EMD in alkalni EMD.
(13)
V preiskavi v zvezi s pregledom je bilo tako kot v prvotni preiskavi potrjeno, da imajo izdelek, ki se pregleduje in je uvožen na trg Unije, in izdelki, ki jih proizvajalec izvoznik proizvaja in prodaja na domačem trgu, ter tisti, ki jih industrija Unije proizvede in proda v Uniji („podoben izdelek“), enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti ter uporabe. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. VERJETNOST PONOVITVE DAMPINGA
1. Uvodne ugotovitve
(14)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost, da bi iztek veljavnih ukrepov povzročil ponovitev dampinga.
2. Damping uvoza v OPP
(15)
Uvoz iz Južne Afrike v Unijo je po uvedbi ukrepov skoraj prenehal; v letih 2010 in 2011 ter OPP je bila izvožena le majhna količina izdelka. Da bi Komisija ugotovila, ali je edini znani proizvajalec izvoznik Delta EMD (Pty) Ltd. („Delta“) v OPP izvažal v Unijo po dampinških cenah, mu je poslala vprašalnik. Prejela je podatke o domači prodaji, izvozu v Unijo in izvozu drugam. Prejeti podatki so bili preverjeni kot sledi.
2.1 Normalna vrednost
(16)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je najprej proučila domača prodaja Delte, da bi ugotovili, ali je bil celoten obseg prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam reprezentativen v primerjavi s celotnim obsegom izvoza v Unijo, tj. ali je celoten obseg take prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza izdelka, ki se pregleduje, v Unijo.
(17)
Medtem ko je bila domača prodaja izdelka, ki se pregleduje, reprezentativna, pa ni bilo prodaje v običajnem poteku trgovanja, saj domača prodaja EMD družbe Delta ni bila donosna. Normalna vrednost je bila zato konstruirana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.
(18)
To je bilo opravljeno na podlagi dejanskih stroškov proizvodnje EMD, katerim je bil v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe dodan razumen znesek za prodajne, splošne in administrativne stroške (PSA-stroški) ter za dobiček.
(19)
PSA-stroški so bili izračunani na podlagi člena 2(6)(c) osnovne uredbe, saj prodaja Delte ni bila del običajnega poteka trgovanja, člen 2(6)(a) in (b) osnovne uredbe pa se ni uporabljal, ker ni drugih izvoznikov ali proizvajalcev, ki bi bili vključeni v preiskavo, Delta pa ne prodaja drugih izdelkov iste splošne kategorije. Zato se je za razumno metodo štela uporaba PSA-stroškov iz prvotne preiskave, saj je bil njihov odstotek skoraj enak odstotku dejanskih PSA-stroškov.
(20)
Po razkritju je Delta od Komisije zahtevala, da izračuna konstruirano normalno vrednost, tako da zgoraj izračunane PSA-stroške izrazi kot odstotek stroškov proizvodnje in ne kot odstotek prometa. Glede na to, da celotna domača prodaja ni bila donosna, bi uporaba prometa povzročila pretirane PSA-stroške. Komisija je sprejela trditev Delte in pri določanju normalne vrednosti dodala PSA-stroške kot odstotek stroškov proizvodnje na kg iz te preiskave v zvezi s pregledom.
(21)
Tudi dobiček je bil izračunan po isti metodologiji kot v prvotni preiskavi, tj. na podlagi obrestnih mer za dolgoročna posojila v Južni Afriki v OPP v skladu s členom 2(6)(c) osnovne uredbe. Delta na domačem trgu ne prodaja drugih izdelkov, poleg tega v Južni Afriki ni drugih znanih proizvajalcev EMD ali drugih proizvajalcev izdelkov iste splošne kategorije, od katerih bi bilo mogoče pridobiti podatke o dobičku.
(22)
Po razkritju je industrija Unije zahtevala, da Komisija za določitev normalne vrednosti uporabi prodajo v ZDA, saj ta opravlja funkcijo prodaje na domačem trgu, v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.
(23)
To je bilo zavrnjeno, saj je bila normalna vrednost določena v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe z uporabo iste metodologije kot v prvotni preiskavi, tako da je bila skladna s členom 11(9) navedene uredbe.
2.2 Izvozna cena
(24)
Zelo majhna količina EMD, ki je bila izvožena v Unijo v OPP, je bila prodana neposredno nepovezanemu uvozniku v Uniji. V skladu s členom 2(8) osnovne uredbe je bila izvozna cena določena na podlagi cene, ki jo je uvoznik plačal Delti.
2.3 Primerjava
(25)
Narejena je bila primerjava med izvozno ceno in konstruirano normalno vrednostjo, pri čemer so se upoštevale navedene in potrjene prilagoditve v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe, in sicer stroški prevoza, zavarovanje, kreditni stroški in manipulativni stroški na strani izvoza. Normalna vrednost je bila določena na podlagi cene franko tovarna z odbitkom stroškov prevoza in kredita. Stroški pakiranja in tehnične pomoči niso bili odbiti, saj so bili že upoštevani pri stroških proizvodnje ter tako vključeni tako v izvozno ceno kot tudi določeno normalno vrednost.
2.4 Stopnja dampinga
(26)
Ugotovljeno je bilo, da prodaja EMD s strani Delte v Unijo v OPP ni bila dampinška. Vendar pa je bila zadevna količina zelo majhna, zato se ni mogoče v celoti zanesti na to ugotovitev pri določanju verjetnosti ponovitve dampinga, če bi ukrepi prenehali veljati.
3. Dokazi o verjetnosti ponovitve dampinga
(27)
Ker iz prodaje v Unijo v OPP ni bilo mogoče sprejeti sklepov, je Komisija proučila, ali obstajajo dokazi, da se bo damping verjetno ponovil, če bi ukrep prenehal. Pri tem je analizirala naslednje elemente: izvozno ceno iz Južne Afrike v druge namembne kraje, proizvodne in proste zmogljivosti v Južni Afriki ter privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov.
3.1 Izvoz iz Južne Afrike v druge namembne kraje
(28)
Delta proizvaja tako alkalne EMD kot tudi cink-ogljikove EMD. Glede na to, da v Unije obstaja trg za alkalne EMD, v manjši meri pa tudi za cink-ogljikove EMD, je Komisija proučila izvozne cene obeh vrst EMD v tretje države v OPP. Ta prodaja se je primerjala s konstruirano normalno vrednostjo, kot je izračunana zgoraj, ob upoštevanju razlik, ki vplivajo na primerljivost cen.
(29)
Prodaja alkalnih EMD v ZDA, ki so Deltin najpomembnejši izvozni trg, je predstavljala približno dve tretjini celotnega izvoza Delte v OPP in ni bila dampinška. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da je bila prodaja alkalnih EMD v manjših količinah v druge namembne kraje (na primer Tajsko, Korejo, Kitajsko in Brazilijo) dampinška s stopnjami dampinga 2-21 %. Poleg tega so bile pri izvozu cink-ogljikovih EMD v druge namembne kraje po nizkih cenah in v majhnih količinah, stopnje dampinga višje, in sicer 13-66 %.
(30)
Po razkritju je industrija Unije trdila, da Komisija ne bi smela upoštevati prodaje v ZDA v OPP, saj cene na tem trgu niso ustrezno merilo glede verjetnih ravni cen pri prodaji na trg Unije, če bi ukrepi prenehali veljati.
(31)
Delta je po drugi strani po razkritju od Komisije zahtevala, da posveti posebno pozornost prodaji v ZDA, ki predstavlja veliko večino njenega izvoza alkalnih EMD in je najbolj primerljiva s trgom Unije.
(32)
Komisija je analizirala celoten izvoz v vse namembne kraje, izračunala tehtano povprečno izvozno ceno za izvoz s strani Delte v vse druge namembne kraje, ki niso v EU, podrobno pa je proučila tudi izvozne cene v posamezne tretje države. Če pogledamo vprašanje verjetnosti ponovitve dampinga, je bilo ugotovljeno, da je relevanten celoten izvoz v vse namembne kraje, zlasti glede na občutne razlike v cenah na različnih izvoznih trgih.
(33)
Trg ZDA ima posebne značilnosti in Delti omogoča, da zaračunava precej višje cene kot drugod. V ZDA povpraševanje znatno presega domačo ponudbo. Poleg tega za veliko število potencialnih konkurentov obstajajo velike vstopne ovire, saj za uvoz iz Kitajske in Avstralije veljajo visoke protidampinške dajatve.
(34)
V teh okoliščinah Komisija ni imela razloga, da bi svoje ugotovitve oprla samo na povprečno izvozno ceno ali proučila le izvoz v eno državo, namesto da bi analizirala celoten izvoz v vse namembne kraje.
(35)
Določanje cen s strani Delte pri prodaji na druge trge kot je trg Unije kaže, da izvoz na njen najpomembnejši trg (ZDA) ni bil dampinški, prodaja v druge namembne kraje pa je bila. Za oceno verjetnosti ponovitve dampinga, če bi ukrepi prenehali veljati, so zato potrebni dodatni kazalniki, kot so navedeni v nadaljevanju.
3.2 Proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v Južni Afriki
(36)
Delta ima proste zmogljivosti za proizvodnjo EMD, ki bi ji ob izteku ukrepov omogočile ponoven izvoz v Unijo v precejšnjih količinah. Po ocenah Delte, ki jih je potrdila Komisija, te neizkoriščene zmogljivosti predstavljajo 4 000 do 6 000 ton letno. V tem izračunu sta upoštevana pogosto pomanjkanje električne energije v Južni Afriki in količina odpadkov. Ker je pri ročno upravljani tovarni težko ohranjati raven kakovosti, je konzervativna ocena Komisije, da bi to letno predstavljalo 2 000 do 3 000 ton alkalnih EMD, ostalo pa bi bili cink-ogljikovi EMD. Obe vrsti bi bili primerni za trg Unije. Medtem ko bi del vseh cink-ogljikovih EMD mogoče lahko absorbirali trgi drugih tretjih držav, pa nič ne kaže na to, da bi lahko trgi drugih tretjih držav ali domači trg absorbirali precejšnje neizkoriščene zmogljivosti za proizvodnjo EMD.
(37)
Delta je med preverjanjem trdila, da je uveljavljen vrhunski dobavitelj za stranke na trgu ZDA, pri čemer izpolnjuje vrzel, ko domači proizvajalci ne proizvedejo dovolj. Izvoz Delte v ZDA je bil v zadnjih štirih letih stabilen, kar pomeni, da Delta ni imela možnosti za povečanje prodaje v ZDA. Če bi bilo mogoče povečati izvoz v ZDA, bi Delta to že storila, da bi izkoristila višje cene na trgu ZDA in večje ekonomije obsega, ki nastajajo zaradi proizvodnje večjih količin.
(38)
Prodaja s strani Delte na azijski trg je bila osredotočena bolj na cink-ogljikove EMD. Prodaja s strani podjetja Delta v Azijo predstavlja 50 % njene celotne prodaje cink-ogljikovih EMD. Kitajska ima svoje proizvajalce EMD, tako da je Delta v OPP izvozila na Kitajsko zelo majhno količino alkalnih EMD. Za izvoz EMD na Japonsko trenutno veljajo protidampinški ukrepi, Japonska pa ima tudi svoje proizvajalce EMD, zato ni verjetno, da bi njen trg absorbiral neizkoriščene zmogljivosti Delte. Zato ni verjetno, da bi azijski trg lahko absorbiral proste zmogljivosti Delte za alkalne EMD.
(39)
Po razkritju je industrija Unije trdila, da so bile neizkoriščene zmogljivosti Delte veliko večje, kot je navedeno zgoraj, ter navedla več dejavnikov, ki bi to potrjevali. Navedla je tudi, da bi se lahko vse neizkoriščene zmogljivosti Delte uporabile za proizvodnjo alkalnih EMD take kakovosti, da bi se lahko prodajali na trg Unije po dampinških cenah.
(40)
Industrija Unije je tudi navedla, da se bo izvoz Delte v ZDA v bližnji prihodnosti zelo verjetno zmanjšal, saj je eden od proizvajalcev iz ZDA že napovedal povečanje svojih proizvodnih zmogljivosti in verjetno zmanjšanje povpraševanja po EMD v ZDA po napovedanem umiku enega uporabnika EMD s trga. Poleg tega je industrija Unije trdila, da se je prodaja iz Južne Afrike v ZDA po koncu obdobja preiskave že začela zmanjševati. To pomeni, da bi Delta lahko imela dodatne količine EMD, ki bi jih zelo verjetno preusmerila na trg Unije, če bi ukrepi prenehali veljati.
(41)
Komisija je med preiskavo preverila Deltin obrat, zmogljivosti in proizvodne zmogljivosti. Kot je navedeno zgoraj, se je Komisija pri svojih izračunih oprla na previdne izračune, zlasti previdne ocene razdelitve proizvodnje alkalnih in cink-ogljikovih EMD na podlagi uporabe neizkoriščenih zmogljivosti. Kljub previdni oceni je ugotovila, da glede na porabo zadevnega izdelka v Uniji obstajajo znatne neizkoriščene zmogljivosti, ki se lahko uporabijo za proizvodnjo alkalnih EMD.
(42)
Kar zadeva verjetno gibanje izvoza Delte v ZDA, dokazi, ki so bili predloženi Komisiji, kažejo na to, da bi bil ta izvoz lahko izpostavljen pritiskom, če bi se zmogljivosti v ZDA za proizvodnjo EMD še naprej povečevale, povpraševanje pa zmanjševalo.
(43)
Po razkritju je eden od uporabnikov trdil, da so neizkoriščene zmogljivosti Delte majhne, saj je imela pred uvedbo ukrepov tržni delež 60-70 %. Če pa bi bile neizkoriščene zmogljivosti Delte, tudi če uporabimo previdno oceno, uporabljene za izvoz v Unijo, bi lahko Delta brez težav občutno povečala svoj tržni delež brez upoštevanja možnosti, da bi se lahko izvoz v druge kraje preusmeril v Unijo. Tak razvoj bi povzročil nadaljnje povečanje potencialnega tržnega deleža Delte.
3.3 Privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov
(44)
Delta ima dolgoleten in dobičkonosen prodajni kanal v ZDA in nič ni kazalo, da bi bilo v interesu družbe, da del te prodaje namenoma preusmeri v Unijo. Vendar pa bi se neizkoriščene zmogljivosti, ugotovljene med preiskavo, ali vsaj njihov velik del, verjetno preusmerile v Unijo le iz razlogov, ki so navedeni v uvodnih izjavah. Poleg tega je tako zato, ker je trg Unije med največjimi na svetu. Preden so bili veljavni protidampinški ukrepi uvedeni, je bil trg Unije zelo privlačen za Delto, saj je imela tržni delež 60-70 %.
(45)
Da bi Delta na področju cen lahko konkurirala proizvajalcem iz Unije, bi bila prisiljena zmanjšati svoje izvozne cene in tako prodajati po dampinških cenah, da bi dosegla take cene, kot jih je imel eden od proizvajalcev iz Unije v OPP. Delta bi tudi lahko izvoz alkalnih EMD, ki se trenutno prodajajo tretjim državam (razen ZDA), preusmerila v Unijo po dampinških cenah, saj je trg Unije zaradi svoje velikosti in na splošno višjih cen bolj privlačen kot drugi trgi. Če bi morala poleg tega Delta v prihodnosti zmanjšati količine EMD, izvožene v ZDA, bi bil trg Unije zelo verjetno namembni kraj za te dodatne razpoložljive količine.
(46)
Po razkritju je Delta navedla, da v skladu s svojo cenovno politiko prodaja na trgu Unije le, če lahko doseže dobičkonosne cene.
(47)
To morda drži ali ne, dobičkonosna prodaja pa je lahko še vedno dampinška, tudi če je izvozna cena nižja od normalne vrednosti. V vsakem primeru ni bil predložen noben dokaz v podporo tej izjavi, saj Delta v zadnjih petih letih v Unijo ni izvozila znatne količine. Poleg tega je industrija Unije trdila, da je Delta v OPP prodala v Uniji majhne količine EMD, da bi obdržala certifikacijo pri strankah v Uniji.
(48)
Delta je trdila tudi, da je bila povprečna uvozna cena EMD v Uniji v letu 2012 1 809 EUR na tono, kar presega njihovo normalno vrednost in po mnenju Delte kaže na to, da lahko konkurira drugim uvoznikom brez dampinga.
(49)
Vendar pa je ta povprečna številka sestavljena iz izjemno dragega uvoza iz ZDA in mnogo bolj poceni uvoza s Kitajske. Uvoza iz ZDA ni bilo mogoče vključiti v to primerjavo, saj so se zaradi izjemno visoke ravni cen, tj. trikrat ali štirikrat višje od normalne cene, ki se zaračunava na trgu Unije, pojavili dvomi v zanesljivost teh cen in/ali uvoženega izdelka. Da bi Delta na področju cen lahko konkurirala kitajskim uvoznikom, tj. s ceno okrog 1 200 EUR na tono, bi na trgu Unije prodajala po dampinških cenah.
4. Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(50)
Glede na navedeno je verjetno, da bi se damping ponovil, če bi ukrepi prenehali veljati. Alkalni EMD, ki jih proizvaja Delta, so vrsta izdelka, ki bi se verjetno prodajal v Uniji, če bi ukrepi prenehali veljati, saj je Delta to vrsto izdelka že izvažala. Poleg tega je v Uniji trenutno največje povpraševanje po alkalnih EMD. Vendar pa je preiskava pokazala, da je bila prodaja alkalnih EMD v druge namembne kraje, na primer Južno Korejo, Kitajsko in Brazilijo, dampinška s stopnjami dampinga 2-21 %.
(51)
Poleg tega so neizkoriščene zmogljivosti Delte v primerjavi s celotno potrošnjo v Uniji v OPP zelo velike. Če bi bile te zmogljivosti uporabljene za izvoz v Unijo in konkuriranje proizvajalcem iz Unije ali večjim izvoznikom iz tretjih držav na področju cen, je zelo verjetno, da bi bil ta izvoz dampinški.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
(52)
V OPP sta podoben izdelek proizvajala dva proizvajalca v Uniji, in sicer THA in Cegasa, ki sta v celoti sodelovala pri preiskavi. Družba Cegasa, ki v tistem času ni proizvajala za prosti trg, ampak za lastno uporabo, ni bila pritožnik in ni sodelovala v prvotni preiskavi, vendar preiskavi ni nasprotovala.
(53)
Po razkritju je ena od zainteresiranih strani izrazila dvome glede sprejemljivosti družbe Cegasa kot vložnika v pregledu zaradi izteka, saj ni bila pritožnik v prvotni preiskavi in ni proizvajala za prosti trg, tako da v tistem času ni bila oškodovana. Ta trditev je bila zavrnjena, saj mora biti zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov vložen s strani ali v imenu proizvajalcev iz Unije, vendar ni treba, da gre (samo) za prvotne pritožnike.
(54)
Navedena dva proizvajalca pokrivata celotno proizvodnjo EMD v Uniji in predstavljata „industrijo Unije“ v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe.
(55)
Za analizo škode so bili zaradi sodelovanja celotne industrije Unije na mikroekonomski ravni določeni vsi kazalniki škode. Za zaščito zaupnosti so vsi podatki predstavljani v obliki indeksov ali razponov.
E. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. Potrošnja na trgu Unije
(56)
Potrošnja v Uniji je bila določena na podlagi (i) preverjenih podatkov o prodaji s strani industrije Unije na trgu Unije, (ii) preverjenih podatkov o količini uvoza od edinega proizvajalca iz Južne Afrike in (iii) uvoza iz drugih držav na podlagi podatkov Eurostata.
(57)
Potrošnja EMD v Uniji je med letom 2009 in OPP ostala stabilna. V letih 2010 in 2011 se je povečala, v letu 2012 pa se je spet zmanjšala na raven iz leta 2009.
Tabela 1
2009
2010
2011
OPP
Indeks (2009 = 100)
100
102
108
100
2. Uvoz iz Južne Afrike
2.1 Količine in tržni delež
(58)
Po uvedbi ukrepov se je uvoz iz Južne Afrike praktično ustavil.
Tabela 2
2009
2010
2011
OPP
Obseg uvoza iz Južne Afrike, za katerega veljajo ukrepi
100
2
3
1
Tržni delež uvoza iz Južne Afrike, za katerega veljajo ukrepi
100
2
4
1
2.2 Cene in nelojalno nižanje cen
(59)
Zaradi prodaje EMD iz Južne Afrike v Unijo v majhnih količinah v OPP se cene industrije Unije niso nelojalno znižale. Vendar ta prodaja zaradi majhnega obsega ni dovolj zanesljiva, da bi bilo mogoče sprejeti smiselne sklepe.
(60)
Zato je bila narejena primerjava tudi med cenami EMD, proizvedenih in prodanih s strani industrije Unije, ter EMD, proizvedenimi v Južni Afriki in prodanimi v druge dele sveta, in sicer na podlagi dveh scenarijev: z in brez prodaje v ZDA. Razlog za analizo z izključitvijo izvozne cene Delte v ZDA so bile posebne tržne razmere v ZDA, zaradi katerih so bile cene izvoza Delte zelo visoke v primerjavi z drugimi državami (glej zgornje uvodne izjave).
(61)
Primerjava je pokazala, da prodaja iz Južne Afrike v druge dele sveta v OPP ni nelojalno nižala cen industrije Unije, če so se upoštevale cene prodaje v ZDA, je pa nelojalno nižala cene industrije Unije, če se prodaje v ZDA ni upoštevalo. Poleg tega so ob izključitvi prodaje v ZDA izvozne cene Delte nelojalno nižale tudi cene industrije Unije.
(62)
Po razkritju je industrija Unije trdila, da cene prodaje Delte v ZDA ne nakazujejo na prihodnje cene v Uniji ter da se takih cen zaradi strukturnih razlik med trgoma Unije in ZDA ne bi smelo upoštevati. Po drugi strani je Delta ponovno poudarila, da je trg ZDA zrel trg EMD, kjer domači proizvajalci in izvozniki prosto konkurirajo in kjer je veliko uporabnikov, vključno z uporabniki, ki so prisotni tudi v Uniji. Zato prodaja Delte v ZDA ne bi smela biti izključena. Delta je poleg tega menila, da Komisija za izračun nelojalnega nižanja cen v prvotni preiskavi ne bi smela uporabiti ciljnega dobička industrije Unije ob odsotnosti dampinškega uvoza.
(63)
V tej zadevi, ko se je uvoz iz zadevne države po uvedbi originalnih ukrepov praktično ustavil, mora preiskovalni organ izvesti v prihodnost usmerjeno analizo na podlagi več razumnih predpostavk, vključno s ceno, po kateri bi Delta v primeru izteka ukrepov svoje EMD prodajala v Unijo.
(64)
Dejstvo je, da je vsak trg EMD drugačen (ZDA, EU, Azija), proizvajalci EMD pa uporabljajo različne strategije določanja cen, pri čemer ne upoštevajo le stroškov proizvodnje, pač pa tudi proizvodne zmogljivosti v ciljni državi, potrebo po (ponovni) pridobitvi tržnih deležev in lokalne pogoje konkurence. Prav tako je dejstvo, da Delta zaračunava močno višje cene pri prodaji EMD na trg ZDA kot na druge trge. Zato se pričakuje, da prihodnje cene prodaje Delte v Unijo ne bodo temeljile na njenih sedanjih cenah pri prodaji v ZDA, pač pa bodo odvisne od posebnih pogojev in značilnosti trga Unije.
(65)
V dokumentu o razkritju so se za izračun dampinga prodajne cene alkalnih EMD Delte na različnih trgih primerjale z določeno normalno vrednostjo, za izračun nelojalnega nižanja cen pa so se upoštevale tudi cene enega od cink-ogljikovih EMD. Po razkritju je industrija Unije trdila, da bi se morala pri izračunu dampinga in škode upoštevati celotna prodaja alkalnih in cink-ogljikovih EMD Delte. Delta je v nasprotju s tem trdila, da se ne bi smela upoštevati prodaja cink-ogljikovih EMD, saj je velika večina porabljenih EMD v Uniji alkalnih, ti so pa tudi edini EMD, ki jih Delta izvaža v Unijo.
(66)
Komisija je ugotovila, da bi bilo treba pri izračunu dampinga in škode upoštevati alkalne in cink-ogljikove EMD vseh vrst. Glavna razloga sta: prvič, kot je že navedeno, v Uniji obstaja tudi trg in posledično povpraševanje za cink-ogljikove EMD, čeprav je manjši od trga alkalnih EMD. Ta trg bi bil lahko zanimiv tudi za Delto pri izvozu EMD v Unijo. Drugič, Delta proizvaja alkalne in cink-ogljikove EMD v istem obratu na isti proizvodni liniji, uporablja pa tudi iste surovine in proizvodni postopek. Glede na nastavitev parametrov pri elektrolizi (gostota toka, temperatura, koncentracija elektrolitov itd.) lahko proizvajalci EMD izberejo, ali bodo proizvedli alkalne ali cink-ogljikove EMD. Zato je nelojalno nižanje cen ustrezneje izračunati s primerjavo povprečne izvozne cene EMD Delte (tako alkalnih kot cink-ogljikovih) in povprečne prodajne cene proizvajalcev EMD v Uniji (tako alkalnih kot cink-ogljikovih).
(67)
Kar zadeva analizo nelojalnega nižanja cen, je Komisija kot referenco uporabila ciljni dobiček, ki ga je dosegla industrija Unije v odsotnosti dampinškega izvoza v prvotni preiskavi, ki ustreza dobičku, ki ga lahko kapitalsko intenzivna industrija, kot je proizvodnja EMD, pričakuje v normalnih pogojih konkurence. Vendar pa vprašanje najustreznejšega ciljnega dobička v okviru tega pregleda zaradi izteka ukrepov ni relevantno. Komisija priznava, da ni šlo za nadaljevanje dampinga, zato tudi ni bilo nadaljevanja škode zaradi nelojalnega nižanja cen. Analiza je zato usmerjena v prihodnost, njen namen pa je predvideti verjetnost ponovitve škode v primeru ponovitve dampinga.
(68)
Delta je trdila, da se zdi ocena stroškov po uvozu prenizka, saj se niso upoštevali stroški dostave izdelka strankam iz pristanišča v Antwerpnu.
(69)
Vendar je Komisija primerjala cene industrije Unije na ravni franko tovarna s cenami izvoznikov na mejah Unije in stroški po uvozu zadevajo le manipulativne stroške in testiranje, ne pa tudi stroškov prevoza. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
3. Uvoz iz drugih tretjih držav
(70)
V spodnji tabeli so prikazani razvoj obsega in tržnega deleža uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju ter povprečna cena tega uvoza.
Tabela 3
2009
2010
2011
OPP
Obseg uvoza iz drugih držav (v tonah)
5 000-10 000
10 000-15 000
5 000-10 000
5 000-10 000
Indeks (2009 = 100)
100
113
92
88
Tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav
25 %-30 %
30 %-35 %
20 %-25 %
20 %-25 %
Vrednost uvoza iz drugih držav (v milijonih EUR)
10-15
15-20
10-15
10-15
Indeks (2009 = 100)
100
113
93
102
Uvozna cena (EUR/tono)
1 566
1 572
1 590
1 809
Vir: Eurostat.
(71)
Obseg uvoza EMD iz drugih tretjih držav v Unijo se je v obravnavanem obdobju zmanjšal. Cene tega uvoza presegajo povprečne cene industrije Unije in cene prodaje Unije na druge trge v OPP ob neupoštevanju ZDA. Kot navedeno je cena 1 809 EUR na tono povprečna cena za zelo različne uvozne cene, od poceni uvoza s Kitajske do zelo dragega uvoza iz ZDA. Zlasti so zelo visoke zabeležene cene uvoza iz ZDA v primerjavi z vsemi drugimi cenami proizvajalcev v Uniji, Delte in drugih izvoznikov, tako da se pri analizi ni mogoče zanesti nanje. Zato to povprečje kot tako ne more biti referenčna cena za prihodnji uvoz iz Južne Afrike. Delta na področju cen ne bi konkurirala z uvozom iz ZDA, ampak s cenami industrije Unije.
4. Gospodarski položaj industrije Unije
(72)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe so bili proučeni vsi pomembni ekonomski dejavniki in kazalniki, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(a) Proizvodnja
(73)
Proizvodnja Unije se je med letom 2009 in OPP povečala za 6 %. Natančneje, med letoma 2009 in 2011 se je povečala za 7 odstotnih točk, nato pa se je v OPP zmanjšala za eno odstotno točko.
Tabela 4
2009
2010
2011
OPP
Indeks (2009 = 100)
100
102
107
106
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.
(b) Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(74)
Proizvodne zmogljivosti proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju povečale za 9 %, predvsem zaradi manjših izboljšav proizvodnega procesa (tj. brez večjih naložb v nove obrate ali opremo).
(75)
Ker je bilo povečanje zmogljivosti večje od povečanja proizvodnje, se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala za 3 odstotne točke.
Tabela 5
2009
2010
2011
OPP
Proizvodna zmogljivost
Indeks (2009 = 100)
100
103
108
109
Izkoriščenost zmogljivosti
Indeks (2009 = 100)
100
99
99
97
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.
(c) Zaloge
(76)
V obravnavanem obdobju je ostala količina zalog stabilna. V letu 2011 se je zmanjšala, v OPP pa se je vrnila na raven iz leta 2009.
Tabela 6
2009
2010
2011
OPP
Indeks (2009 = 100)
100
103
86
100
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(d) Obseg prodaje
(77)
Obseg prodaje proizvajalcev iz Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je med letom 2009 in OPP povečal za 10 %. V letu 2011 se je v primerjavi z letom 2009 povečal za 20 %, nato pa se je v OPP zmanjšal za 10 odstotnih točk.
Tabela 7
2009
2010
2011
OPP
Indeks (2009 = 100)
100
103
120
110
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.
(e) Tržni delež
(78)
Med letom 2009 in OPP se je tržni delež proizvajalcev iz Unije na trgu povečal za 10 odstotnih točk. To povečanje tržnega deleža je mogoče pojasniti z zmanjšanjem tržnega deleža uvoza v Unijo.
Tabela 8
2009
2010
2011
OPP
Tržni delež industrije Unije
65 %-70 %
65 %-70 %
75 %-80 %
75 %-80 %
Indeks (2009 = 100)
100
101
111
110
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled in Eurostat.
(f) Rast
(79)
Potrošnja v Uniji je ostala med letom 2009 in OPP stabilna, kot je razvidno iz tabele 1 zgoraj. Drugi kazalniki ne kažejo na večjo rast v zvezi z izdelkom, ki se pregleduje, na trgu Unije.
(g) Zaposlenost
(80)
Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je med letom 2009 in OPP znižala za 9 %.
Tabela 9
2009
2010
2011
OPP
Indeks (2009 = 100)
100
91
90
91
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.
(h) Produktivnost
(81)
Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjene s proizvodnjo (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju povečala za 18 %. To je posledica tega, da se je proizvodnja povečala za 6 %, stopnja zaposlenosti pa se je zmanjšala za 9 %. Še zlasti je bilo to očitno v letu 2011, ko se je proizvodnja povečala, medtem ko se je raven zaposlenosti še naprej zniževala, pri čemer je bila produktivnost za 20 odstotnih točk višja kot leta 2009.
Tabela 10
2009
2010
2011
OPP
Indeks (2009 = 100)
100
112
120
118
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.
(i) Dejavniki, ki vplivajo na prodajne cene
(82)
Letne povprečne prodajne cene industrije Unije na trgu Unije nepovezanim strankam so se med letom 2009 in OPP zmanjšale za 11 %.
Tabela 11
2009
2010
2011
OPP
Indeks (2009 = 100)
100
95
93
89
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.
(j) Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu
(83)
Ker se je uvoz iz Južne Afrike po uvedbi veljavnih protidampinških ukrepov praktično ustavil, višine stopenj dampinga ni mogoče oceniti. Vendar je bilo na podlagi zgornjih ključnih ekonomskih kazalnikov, navedenih zgoraj in v nadaljevanju, ugotovljeno, da je industrija Unije še vedno šibka in ranljiva.
(k) Plače
(84)
Kljub temu, da so se skupni stroški dela znižali, so se povprečni stroški dela v obravnavanem obdobju zaradi zmanjšanja celotne delovne sile povišali.
Tabela 12
2009
2010
2011
OPP
Indeks (2009 = 100)
100
102
103
103
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(l) Dobičkonosnost in donosnost naložb
(85)
V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost prodaje podobnega izdelka s strani industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije, izražena kot odstotek neto prodaje, med letom 2009 in OPP prepolovila. Dobičkonosnost v OPP je znatno nižja od ciljnega dobička, določenega v prvotni preiskavi, ki je bil določen v višini dobička, ki ga je industrija Unije dosegla v odsotnosti škodljivega dampinga.
(86)
Donosnost naložb (DN), izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila gibanju dobičkonosnosti.
Tabela 13
2009
2010
2011
OPP
Dobičkonosnost industrije Unije (v %)
5 %-10 %
5 %-10 %
5 %-10 %
0 %-5 %
Indeks (2009 = 100)
100
63
63
50
Donosnost naložb (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)
15 %-20 %
5 %-10 %
10 %-15 %
5 %-10 %
Indeks (2009 = 100)
100
64
84
51
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(m) Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(87)
Neto denarni tok iz poslovanja se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal, čeprav je ostal pozitiven, razen v letu 2010.
Tabela 14
2009
2010
2011
OPP
Indeks (2009 = 100)
100
-34
71
10
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(88)
Nič ne kaže, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala, če bi to poskusila, vendar v obravnavanem obdobju ni bilo znatnih naložb, tako da industrija Unije ni bila „na preizkušnji“.
(n) Naložbe
(89)
Letne naložbe industrije Unije v proizvodnjo podobnega izdelka so se med letom 2009 in OPP skoraj prepolovile. Natančneje, v letu 2010 so se zmanjšale, v letu 2011 povečale, v OPP pa spet zmanjšale. Strm padec naložb med letom 2011 in OPP je mogoče delno pojasniti s tem, da je industrija Unije svoje najpomembnejše načrtovane glavne naložbe izvedla že v obravnavanem obdobju.
Tabela 15
2009
2010
2011
OPP
Indeks (2009 = 100)
100
45
115
52
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
5. Sklep o položaju industrije Unije
(90)
Analiza ekonomskih kazalnikov kaže, da sta se proizvodnja in prodaja industrije Unije v obravnavanem obdobju povečali. Vendar je treba ugotovljeno povečanje količine, ki kot tako ni bilo veliko, presojati v okviru večjih proizvodnih zmogljivosti in znižanja prodajnih cen, zaradi katerih sta se izkoriščenost proizvodnih zmogljivosti v Uniji in prodajna cena na enoto zmanjšali za 3 oziroma 11 odstotnih točk.
(91)
Hkrati so se gospodarske razmere industrije Unije poslabšale v smislu dobičkonosnosti, donosnosti naložb, zaposlovanja in denarnega toka. Zlasti donosnost, ki je pomemben kazalnik stanja industrije Unije, je še vedno bistveno nižja od ciljnega dobička, določenega v prvotni preiskavi. Industrija Unije si še ni v celoti opomogla od učinkov preteklega dampinga in je še vedno šibka ter tako zelo občutljiva na kakršno koli ponovitev dampinškega uvoza. Povprečne prodajne cene so se sčasoma znižale in bi se po vsej verjetnosti zniževale še naprej, če bi se ponovil dampinški uvoz iz Južne Afrike, zaradi česar bi se že tako nestabilno stanje industrije Unije še poslabšalo.
(92)
Po razkritju so nekatere zainteresirane strani trdile, da trenutni šibki in ranljivi položaj industrije Unije ni bil niti posledica dampinškega uvoza iz Južne Afrike niti učinkov preteklega dampinga.
(93)
Opozorile so, da so se trendi zgornjih ključnih ekonomskih kazalnikov nanašali na obdobje (od leta 2009 do OPP), ko: (i) so bili prvotni protidampinški ukrepi že nekaj časa veljavni; (ii) se je uvoz iz Južne Afrike praktično ustavil in (iii) je na prosti trg Unije vstopil nov akter (Cegasa). Namesto da bi jih združile, so zainteresirane strani ekonomske kazalnike obeh proizvajalcev iz Unije obravnavale ločeno in sklenile, da je bila industrija Unije v težkem položaju zaradi nove notranje konkurence med edinima proizvajalcema iz Unije na trgu.
(94)
Zlasti so zainteresirane strani trdile, da Komisija ni upoštevala temeljnih sprememb v industriji Unije od leta 2009. Ugotovile so, da so se po uvedbi veljavnih protidampiških ukrepov ekonomski kazalniki prvotnega in edinega pritožnika (THA) močno izboljšali, tako da so bili odstranjeni vsi negativni učinki preteklega dampinga. Vendar pa je zatem drugi proizvajalec Unije, Cegasa, ki je prej proizvajal EMD za lastno uporabo, svoje proizvodne zmogljivosti za proizvodnjo baterij preselil iz Unije. Posledično je sprostil velike količine EMD za prosti trg in jih začel prodajati po nizki ceni, s čimer je konkuriral edinemu drugemu proizvajalcu iz Unije in izvajal močan pritisk na nižanje cen, rabo zmogljivosti in dobičkonosnost.
(95)
V dokumentu o razkritju je Komisija že priznala spremembo konfiguracije industrije Unije v primerjavi s prvotno preiskavo. To je pozitiven razvoj, ki kaže na odprtost trga in večjo raven konkurence med različnimi akterji, vključno z uvozom.
(96)
Komisija se prav tako strinja, da v teh okoliščinah in zlasti glede na odsotnost uvoza iz Južne Afrike trenutno stanje industrije Unije ne more biti posledica dampinga iz Južne Afrike in ne bi smelo veljati za „nadaljevanje škode“.
(97)
Komisija je proučila skupne trende obeh proizvajalcev Unije od leta 2009 in sklenila, da ključni ekonomski kazalniki niso ugodni in da je industrija Unije šibka in ranljiva. Glede na odsotnost uvoza iz Južne Afrike razlog ne more biti damping družbe Delta. Vendar v pregledu zaradi izteka ukrepov, kjer je poudarek na verjetnosti ponovitve dampinga in škode v primeru prenehanja veljavnosti ukrepov, damping, škoda in vzročna zveza v OPP niso odločilni dejavniki analize.
(98)
Komisija sklepa, da je industrija Unije še vedno šibka in ranljiva, njena dobičkonosnost pa je daleč od ravni, ki bi jih lahko pričakovali v tako kapitalsko intenzivni industriji. Primerjava s prvotno preiskavo je mogoča le za enega proizvajalca iz Unije, saj drugi v tem času ni prodajal na prostem trgu Unije. Za tega proizvajalca iz Unije je bil dobiček v OPP znatno nižji, kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi v odsotnosti dampinškega uvoza.
F. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
1. Učinek predvidenega obsega uvoza in cen v primeru razveljavitve ukrepov
(99)
Edini znani proizvajalec EMD iz Južne Afrike (Delta) ima proste zmogljivosti in potencial za ponovni začetek izvoza na trg Unije v velikih količinah. V prvotnem obravnavanem obdobju (2002-2005/06) se je tržni delež Delte povečal s približno 30-40 % na 60-70 %. Delta je tako že dokazala, da je sposobna hitro povečati obseg izvoza v Unijo.
(100)
Izvozne cene CIF za Delto na drugih trgih, razen ZDA in vključujoč vse vrste in kakovosti EMD, so bile nižje od cen industrije Unije v OPP in so jih nelojalno nižale. Nižje cene na drugih trgih so lahko spodbuda za Delto, da ta izvoz preusmeri na trg Unije, če bi ukrepi prenehali veljati.
(101)
Glede na proste zmogljivosti, ki so bile ugotovljene med preiskavo, zasičenost drugih izvoznih trgov in privlačnost trga Unije, bi Delta po vsej verjetnosti poskušala ponovno pridobiti svoj znaten tržni delež v Uniji, ki je bil po uvedbi veljavnih ukrepov izgubljen. Kot je ugotovljeno zgoraj, bi morala Delta za ponovno pridobitev tržnega deleža izvažati po dampinških cenah. Zato bi ob odsotnosti protidampinških dajatev na izvoz EMD s poreklom iz Južne Afrike ponovitev dampinškega uvoza še povečala pritisk na cene industrije Unije in po vsej verjetnosti povzročila znatno škodo.
2. Sklepna ugotovitev o verjetnosti ponovitve škode
(102)
Odprava ukrepov bi po vsej verjetnosti povzročila ponovni pojav dampinškega uvoza iz Južne Afrike, ki bi povzročil pritisk navzdol na cene industrije Unije ter poslabšanje njenega gospodarskega položaja. Odprava ukrepov proti Južni Afriki bi zato verjetno povzročila ponovitev škode zaradi verjetnega poslabšanja že tako šibkega in ranljivega položaja, v katerem se industrija Unije trenutno nahaja.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(103)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov proti Južni Afriki v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov.
(104)
Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.
(105)
V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da uvedba ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Ker je sedanja preiskava pregled, analizira dejansko stanje, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, s čimer omogoča oceno kakršnega koli negativnega učinka trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne stranke.
(106)
Kljub sklepom o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga je Komisija preverila, ali obstajajo tehtni razlogi, ki bi vodili v zaključek, da ni v interesu Unije, da ohrani ukrepe proti uvozu EMD iz Južne Afrike.
2. Interes industrije Unije in drugih proizvajalcev Unije
(107)
Čeprav so veljavni protidampinški ukrepi preprečevali dampinški uvoz na trgu Unije, je industrija Unije še vedno šibka in ranljiva, kot so potrdili negativni trendi nekaterih ključnih kazalnikov škode.
(108)
Če bo dovoljena odprava ukrepov, je verjetno, da se bo trenutni položaj industrije Unije nadaljeval in še poslabšal glede na verjetni pritok velikih količin dampinškega uvoza iz Južne Afrike. Ta pritok bi med drugim povzročil izgubo tržnega deleža, znižanje prodajnih cen, zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti in na splošno resno poslabšanje finančnega položaja industrije Unije.
(109)
Zato je jasno, da ohranitev protidampinških ukrepov proti Južni Afriki ne bi bila v nasprotju z interesi industrije Unije.
3. Interes uvoznikov
(110)
V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da učinek uvedbe ukrepov ni imel večjega negativnega učinka na položaj uvoznikov v Uniji. V sedanji preiskavi niso sodelovali nobeni trgovci/uvozniki. Glede na to, da ni dokazov o bistvenem vplivu veljavnih ukrepov na uvoznike, je mogoče skleniti, da nadaljevanje ukrepov ne bo znatno negativno vplivalo na uvoznike Unije.
4. Interes uporabnikov
(111)
Vzpostavljeni so bili stiki z vsemi znanimi uporabniki EMD v Uniji (proizvajalci baterij uporabljajo EMD kot surovino). Komisija je prejela odgovore od dveh družb, ki pripadata isti multinacionalni skupini. V prvotni preiskavi sta sodelovala dva dodatna proizvajalca baterij, ki sta nasprotovala uvedbi ukrepov.
(112)
Sodelujoči uporabnik je pojasnil težke gospodarske razmere, s katerimi se soočajo proizvajalci baterij v Uniji zaradi pritiska na nižanje cen, ki ga izvajajo njihove glavne stranke (prodajalci na drobno), in posledično tveganje za izgubo delovnih mest. Vendar pa ni mogel zagotoviti nobenega pojasnila ali argumentov, zakaj in kako bi ukinitev ukrepov zoper uvoz EMD iz Južne Afrike izboljšala razmere.
(113)
EMD predstavljajo le 10-15 % celotnih stroškov proizvodnje baterij. Ta vrednost se je v primerjavi s prvotno preiskavo zmanjšala. Poleg tega se je po uvedbi ukrepov povprečna prodajna cena EMD v Uniji dejansko znižala. Predložen ni bil noben dokaz, da bi imela ohranitev veljavnih ukrepov omembe vreden vpliv na stroške proizvajalcev pri proizvodnji baterij.
(114)
Ker ni takih dokazov Komisija ugotavlja, da ohranitev ukrepov ne bi pretirano vplivala na uporabnike EMD.
(115)
Po razkritju se isti uporabnik ni strinjal z oceno Komisije glede stanja ter je pripomnil, da je bil po uvedbi ukrepov en vir kakovostnih EMD izgubljen, cene EMD so se povečale, in čeprav EMD predstavlja le 10-15 % proizvodnih stroškov, ima to pomemben vpliv na že tako majhno dobičkonosnost proizvajalcev baterij v Uniji.
(116)
Ne glede na trditve, dokazi v spisu kažejo, da odločitev uporabnika, da ne bo uporabil Deltinih EMD, ni bila povezana z uvedbo protidampinških ukrepov ter da grožnje za dobičkonosnost in delovna mesta uporabnika ne predstavlja višja cena EDM, pač pa pritisk na nižanje cen, ki ga izvajajo njegove glavne stranke (multinacionalni prodajalci na drobno z veliko kupno močjo) in kitajski proizvajalci baterij.
(117)
Isti uporabnik EMD je pojasnil, da se ukrepi ne bi smeli ohraniti, saj v preiskavi ni bil ugotovljen damping na trg Unije v OPP, in da ni nobenega tveganja za ponovitev dampinga zaradi majhnega tržnega deleža, ki bi ga lahko imela Delta, če bi vse svoje neizkoriščene zmogljivosti usmerila v Unijo.
(118)
Ta argument je bil zavrnjen, saj bi bil ugotovljeni tržni delež Delte vsekakor velik, njen izvoz v Unijo pa bi verjetno potekal po dampinških cenah.
5. Prihodnji razvoj
(119)
Pritožniki so v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepov navedli, da če bi se v prihodnje povpraševanje po električnih avtomobilih v Uniji povečalo, bi se povečalo tudi povpraševanje po EMD, ki naj bi bili surovina, ki se najpogosteje uporablja pri proizvodnji litij-manganovega oksida (LMO), ki služi kot katodni material pri litij-ionskih baterijah (LIB) z možnostjo ponovnega polnjenja, ki se uporabljajo v mnogih modelih električnih vozil. Trdili so, da v primeru, če bi se ponovno pojavila škoda zaradi dampinškega uvoza iz Južne Afrike, industrija EMD v Uniji morda ne bo mogla zadostiti temu potencialnemu povpraševanju po novih tehnologijah.
(120)
Preiskava ni odkrila prepričljivih dokazov v podporo ali proti zahtevku, da bo vsakršen prihodnji razvoj na področju električnih avtomobilov znatno vplival na industrijo EMD in povpraševanje po njih. Vendar pa je dejstvo, da industrija Unije testira izvedljivosti proizvodnje LMO z uporabo EMD, lahko v prihodnosti pridobi znanje in opremo za to ter sodeluje pri številnih projektih, ki jih financira Unija, povezanih z raziskavami in razvojem litij-ionskih baterij.
(121)
Po razkritju so nekatere zainteresirane strani na kratko obravnavale to vprašanje, vendar spet ni bilo prepričljivih dokazov o možnem vplivu prihodnjega razvoja na področju električnih avtomobilov v Uniji in/ali na drugih trgih zadevnega izdelka.
6. Sklep o interesu Unije
(122)
Glede na navedene dokaze ni tehtnih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.
(123)
Zato je treba v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih elektrolitskih manganovih dioksidov s poreklom iz Južne Afrike, ohraniti še za obdobje petih let -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz elektrolitskih manganovih dioksidov (tj. manganovih dioksidov, proizvedenih z elektrolizo), ki po elektrolizi niso toplotno obdelani, se uvrščajo pod oznako KN ex 2820 10 00 (oznaka TARIC 2820100010) in so po poreklu iz Republike Južne Afrike.
2. Stopnja dokončne veljavne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke, ki jih proizvajajo spodaj navedene družbe, je:
Družba
Protidampinška dajatev
Dodatna oznaka TARIC
Delta E.M.D. (Pty) Ltd.
17,1 %
A828
Vse druge družbe
17,1 %
A999
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 24. februarja 2014