ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/455
ze dne 23. července 2014
o státní podpoře SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), kterou poskytlo Řecko skupině Piraeus Bank v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Piraeus Bank S.A.
(oznámeno pod číslem C(2014) 5217)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE BANKY PIRAEUS BANK
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (2). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření banku Piraeus Bank (dále jen „banka“ (3)).
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pro příjemce rekapitalizačního opatření bude Komisi předložen plán restrukturalizace.
(3)
Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace dne 23. července 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN).
(4)
V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka Piraeus opakovaně státní záruky a půjčky státních dluhopisů (4). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance Piraeus písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 4 700 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
Dne 10. května 2012 řecké orgány Komisi oficiálně oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34826 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno.
(7)
Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus“) (5).
(8)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 553 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou ve výši až 1 082 milionů EUR (6). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 20. prosince 2012 (7).
(9)
V září 2012 oznámila banka Piraeus svůj záměr získat od společnosti Société Générale S.A. (dále jen „Société Générale“) banku Geniki. V souvislosti s nabytím banky Geniki uspořádala Komise v září a říjnu se zástupci řeckých orgánů a banky Piraeus řadu telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(10)
Dne 19. října 2012 podepsala banka Piraeus se společností Société Générale kupní smlouvu týkající se nabytí celého podílu společnosti Société Générale (99,08 %) v bance Geniki.
(11)
Dne 12. prosince 2012 zaslaly útvary Komise Řecku dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí banky Geniki.
(12)
Dne 26. února 2013 informovala banka Piraeus Komisi o svém úmyslu nabýt banku Millennium Bank Greece S.A. (dále jen „MBG“). V souvislosti s nabytím banky MBG uskutečnila Komise s řeckými orgány a bankou Piraeus několik telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(13)
Dne 25. března 2013 zaslaly útvary Komise Řecku dopis obsahující jejich předběžné posouzení týkající se nabytí banky MBG.
(14)
Dne 22. dubna 2013 banka Piraeus oznámila, že s bankou Millennium Banco Comercial Portugues (dále jen „BCP“) uzavřela dohodu týkající nabytí celého základního kapitálu banky MBG a účasti banky BCP na nadcházejícím navýšení kapitálu banky Piraeus.
(15)
Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF částečně první a druhou překlenovací rekapitalizaci na vlastní kapitál, a to v celkové hodnotě ve výši 5 891 milionů EUR. Fond HFSF vložil do banky Piraeus rovněž další částku ve výši 1 094 milionů EUR, jak se zavázal v době převzetí zdravé části Agricultural Bank of Greece (dále jen „ATE“) a řeckých poboček tří kyperských bank (viz oddíl 1.2) bankou Piraeus. Soukromí investoři mimoto vložili částku ve výši 1 444 milionů EUR. Celková rekapitalizace činila 8 429 milionů EUR a odkazuje se na ni jako na „rekapitalizaci na jaře 2013“.
(16)
Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013.
(17)
Dne 25. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance Piraeus i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů.
(18)
Během správního řízení uskutečnila Komise se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(19)
Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.
1.2. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE NABYTÝCH PODNIKŮ
1.2.1. Postup týkající se banky ATE
(20)
V dubnu 2011 vložilo Řecko do banky ATE částku ve výši 1 445 milionů EUR (tato částka zahrnovala 675 milionů EUR, které byly původně poskytnuty v rámci řeckého rekapitalizačního systému). Banka ATE mimoto obdržela podporu v oblasti likvidity ve výši 6 103 milionů EUR. Rozhodnutím ze dne 23. května 2011 schválila Komise tato opatření na základě plánu restrukturalizace banky ATE (dále jen „rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE“) (8).
(21)
Dne 29. prosince 2011 se Řecko podílelo na emisi kapitálu banky ATE s přednostním právem, a to s částkou ve výši 290 milionů EUR.
(22)
Dne 22. března 2012 předložilo Řecko zprávu řecké centrální banky, v níž se navrhovalo řešení problémů banky ATE prostřednictvím koupě a převzetí (9) vybraných aktiv a závazků banky ATE (dále jen „převedené činnosti banky ATE“), zatímco zbývající aktiva a závazky měly být vypořádány prostřednictvím špatné banky.
(23)
V červenci 2012 oznámila banka akvizici spočívající v převzetí zdravé části banky ATE, která vstoupila do likvidace.
(24)
V té době se fond HFSF zavázal pokrýt kapitálové potřeby banky vyplývající ze získaných aktiv. Dne 27. ledna 2013 dospěla řecká centrální banka k závěru, že kapitál, který je pro regulační účely zapotřebí v důsledku nabytí převedených činností banky ATE, činí 570 milionů EUR, přičemž tuto částku poskytne fond HFSF.
(25)
V rozhodnutí ze dne 3. května 2013 (10) (dále jen „rozhodnutí o likvidaci banky ATE“) vyvodila Komise závěr, že opatření podpory, která byla provedena v době převodu převedených činností banky ATE, nepředstavují státní podporu pro banku Piraeus, nýbrž pro převedené činnosti banky ATE. Komise mimoto dospěla k závěru, že tato podpora bude slučitelná s vnitřním trhem v případě, že plán restrukturalizace banky Piraeus, která nyní zahrnuje i převedené činnosti banky ATE, umožní obnovení její dlouhodobé životaschopnosti.
(26)
V červnu 2013 vložil fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 do banky částku ve výši 570 milionů EUR (11).
1.2.2. Postup týkající se činností Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank a Hellenic Bank (dále jen „tři kyperské banky“) v Řecku
(27)
Po mimořádném zasedání Euroskupiny (12) dne 15. března 2013 dospěly kyperské orgány a Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“) k politické dohodě ohledně zásad, z nichž bude vycházet budoucí makroekonomický ozdravný program. Mimo jiné bylo dohodnuto, že činnosti tří kyperských bank v Řecku budou převedeny na některou z řeckých bank.
(28)
Zájem o nabytí činností tří kyperských bank v Řecku projevila banka Piraeus i jiné řecké banky.
(29)
Dne 22. března 2013 souhlasil fond HFSF s tím, že banka Piraeus předloží nabídku týkající se nabytí řeckých poboček, vkladů a úvěrů tří kyperských bank. Nabídka banky byla podmíněna tím, že fond HFSF poskytne bance vlastní kapitál ve výši odpovídající ceně zaplacené za vlastní kapitál nabytých podniků.
(30)
Řecké orgány a fond HFSF Komisi podrobně informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách akvizice.
(31)
Dne 26. března 2013 podepsala banka s každou ze tří kyperských bank smlouvu o prodeji a převodu jejich činností v Řecku (vklady, úvěry a síť poboček).
(32)
Jak bylo dohodnuto v březnu 2013, vložil fond HFSF do banky Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR (13) k pokrytí kapitálových potřeb, které vznikly v souvislosti s nabytím těchto aktiv.
2. POPIS
2.1. BANKA A JEJÍ POTÍŽE
2.1.1. Obecná situace v řeckém bankovním sektoru
(33)
Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.
Tabulka 1
Růst reálného HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Růst reálného HDP (v %)
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Zdroj:
Eurostat, k dispozici na internetu na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a platebních směnek vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka odhadla u řeckých bank v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně zaúčtovány do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011. Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru jsou shrnuty v tabulce 2.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)
Banky
Nominální hodnota státních dluhopisů
Nominální hodnota půjček souvisejících se státem
Celková nominální hodnota
Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru
Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kmenový kapitál tier 1 (%)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14.
(35)
Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, MMF a ECB poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení problémů, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (17). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jenž provedla společnost Blackrock (18). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test v roce 2012: Kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál tier 1 (prosinec 2011)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011)
Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011)
Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko
Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011)
Interní tvorba kapitálu
Cílový kmenový kapitál tier 1 (prosinec 2014)
Kapitálové potřeby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8.
(36)
V souladu s memorandem z března 2012 budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (19). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus a Alpha Bank) (20). V květnu 2012 provedl fond HFSF první rekapitalizaci ve prospěch těchto bank.
(37)
Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (21), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka.
(38)
Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (22). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (23).
(39)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank.
(40)
Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80% podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Piraeus, Alpha Bank a National Bank of Greece), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy.
(41)
V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem.
(42)
Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce.
(43)
Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (24) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test z roku 2013: Kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy na ztráty z úvěrů
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (25) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Poměr kmenového kapitálu tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře.
(45)
Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2014 do počátku května 2014.
2.1.2. Příjemce podpory
(46)
Banka Piraeus poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a ve střední, východní a jihovýchodní Evropě (Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie, Ukrajina a Kypr) a také v Egyptě. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. Dne 30. prosince 2012 zaměstnávala banka celkem 18 597 osob (28).
(47)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 7,7 miliardy EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 5 911 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (29). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů.
(48)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje banky Piraeus Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v mil. EUR)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Čisté úrokové výnosy
1 207
1 194
1 047
1 664
Provozní výnosy celkem
1 510
1 245
1 921
2 205
Celkové provozní náklady
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Příjmy před rezervami
625
405
989
525
Ztráty ze znehodnocení k pokrytí úvěrového rizika
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru
(5 911)
Záporný goodwill
351
3 810
Čistý zisk/ztráta
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Vybrané údaje o objemu
(v mil. EUR)
31. prosinec 2010
31. prosinec 2011
31. prosinec 2012 (31)
31. prosinec 2013 (32)
Celkové čisté úvěry a zálohy poskytnuté klientům
(čisté)
40 150
35 634
44 613
62 366
Vklady
29 475
21 796
36 971
54 279
Aktiva celkem
57 561
49 352
70 408
92 010
Vlastní kapitál celkem (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (5 911 milionů EUR (33)), byla banka do poloviny roku 2012 postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla velmi nepříznivě ovlivněna odlivem vkladů. Tato situace se poněkud zlepšila poté, co banka v červenci 2012 zahájila provádění akvizic.
(50)
V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Piraeus podle základního scénáře na 465 milionů EUR.
(51)
V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1 752 milionů EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 50. bodě odůvodnění a splacení preferenčních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (34). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Piraeus závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 1,7 EUR za akcii.
(52)
Po navýšení kapitálu banka dne 22. května 2014 oznámila, že Řecku splatila preferenční akcie, a to za celkovou částku ve výši 750 milionů EUR (35).
2.2. NABYTÍ BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ V ŘECKU ZE STRANY BANKY PIRAEUS
2.2.1. Nabytí banky ATE
(53)
Banku ATE založilo Řecko v roce 1929 jako neziskovou organizaci. Do počátku 90. let minulého století byla banka ATE specializovanou finanční institucí, která jménem řeckého státu podporovala rozvoj zemědělského odvětví. V prosinci 2000 byla společnost kotována na aténské burze cenných papírů. K 14. listopadu 2011 bylo Řecko hlavním akcionářem banky ATE s podílem ve výši 89,9 %.
(54)
Banka ATE vykonávala veškeré bankovní činnosti, retailové i korporátní, poskytovala finanční služby, jako je pojištění a leasing, a získala významné podíly ve společnostech působících v nefinančním sektoru, včetně odvětví výroby cukru a mlékárenského průmyslu.
(55)
V červenci 2012 nabízela banka ATE své služby prostřednictvím sítě 468 poboček a zaměstnávala 5 024 osob. V červenci 2012 její celkové vklady činily 14,9 miliardy EUR při celkových aktivech v hodnotě 21,8 miliardy EUR (36).
(56)
Od roku 2006 nabízela banka ATE své služby rovněž mimo Řecko s 74% podílem v ATE Bank Romania a s 20,3% podílem na základním kapitálu a 25 % preferenčních akcií banky AIKBanka Serbia.
(57)
Potíže banky ATE nastaly před řeckou krizí státního dluhu, a to především v důsledku špatné kvality aktiv a tradičně nízkého zisku před znehodnocením. Řecká krize státního dluhu se dotkla všech řeckých bank, včetně banky ATE, dvěma způsoby: i) ztráta přístupu Řecka na mezinárodní dluhové trhy významně ovlivnila likvidní pozici řeckých bank a ii) kvalita aktiv se zhoršila a vzrostlo jejich znehodnocení.
(58)
V dubnu 2011 vložilo Řecko do banky ATE částku ve výši 1 445 milionů EUR (včetně částky ve výši 675 milionů EUR, která byla původně poskytnuta v rámci řeckého rekapitalizačního opatření). Banka ATE mimoto obdržela podporu v oblasti likvidity ve výši 6 103 milionů EUR. Komise tato opatření schválila v rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE.
(59)
Ve druhém pololetí roku 2011 se však kapitálová pozice banky ATE zhoršila, především v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 4 329 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011. Jak ukazuje tabulka 3, kapitálové potřeby v souvislosti s převedenými činnostmi banky ATE se odhadovaly na 4 920 milionů EUR.
(60)
Dne 22. března 2012 předložilo Řecko zprávu řecké centrální banky, v níž se navrhovalo řešení problémů banky ATE prostřednictvím koupě a převzetí převedených činností banky ATE, zatímco zbývající aktiva a závazky budou vypořádány prostřednictvím špatné banky. Banka Piraeus a jiné velké řecké banky předložily fondu HFSF nezávazné nabídky. Dne 26. července 2012 schválila správní rada fondu HFSF nabídku banky Piraeus.
(61)
Dne 27. července 2012 přikročila řecká centrální banka k převodu převedených činností banky ATE na banku Piraeus (37).
(62)
Jelikož převedené činnosti banky ATE zahrnovaly méně aktiv v reálné hodnotě než závazků, musel fond HFSF v souladu s rozhodnutím řecké centrální banky ze dne 28. ledna 2013 vyrovnat rozdíl mezi převedenými aktivy a převedenými závazky, tj. odstranit nedostatek finančních prostředků. Řecká centrální banka dospěla na základě auditovaných údajů k závěru, že nedostatek finančních prostředků činí 7 471 milionů EUR, a fond HFSF poskytl bance Piraeus dluhopisy Evropského nástroje finanční stability (dále jen „dluhopisy EFSF“) v hodnotě 7 471 milionů EUR.
(63)
Fond HFSF se mimoto zavázal, že bance Piraeus poskytne kapitál za účelem kapitalizace převedených činností banky ATE do výše 9 %. Tato částka se původně odhadovala na 500 milionů EUR, konečná částka však byla stanovena na 570 milionů EUR. Fond HFSF poskytl bance Piraeus konečnou částku oproti kmenovým akciím v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(64)
Banka Piraeus získala převedené činnosti banky ATE za kupní cenu ve výši 95 milionů EUR.
2.2.2. Nabytí banky Geniki
(65)
Banka Geniki byla založena v roce 1937. Banka Geniki poskytovala finanční služby v oblasti retailového bankovnictví, korporátního bankovnictví a služeb kapitálového trhu. V roce 2004 získala většinu akcií banky Geniki společnost Société Générale. K 31. prosinci 2012 provozovala banka Geniki 104 poboček a zaměstnávala 1 391 osob (38). Celková aktiva činila 2,6 miliardy EUR, celkové čisté úvěry 1,9 miliardy EUR a vklady přibližně 2 miliardy EUR (39).
(66)
Řecká krize státního dluhu měla velmi negativní dopad na výkonnost bankovního sektoru. Účast řeckých bank v programu zapojení soukromého sektoru vedla k rychlému zhoršování jejich kapitálové pozice. Jak dokládá tabulka 2, celkové náklady banky Geniki v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 292 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011. Jak ukazuje tabulka 3, výše kapitálových potřeb banky Geniki byla odhadnuta na 281 milionů EUR a byla vypočítána na základě zátěžového testu, který provedla řecká centrální banka.
(67)
Ve snaze banku Geniki prodat se společnost Société Générale v červnu 2012 obrátila na všechny čtyři velké řecké banky. Jediným subjektem, který projevil o nabytí banky Geniki zájem, byla banka Piraeus.
(68)
Jednání mezi společností Société Générale a bankou Piraeus ohledně prodeje banky Geniki vedla dne 19. října 2012 k uzavření oficiální dohody, že: i) společnost Société Générale prodá a banka Piraeus koupí 99,08% podíl, který společnost Société Générale vlastní v bance Geniki, a že ii) společnost Société Générale postoupí a převede a banka získá veškeré půjčky na kmenový kapitál banky Geniki, které společnost Société Générale uzavřela a které uzavře v budoucnu. Společnost Société Générale nakonec souhlasila se zálohovou platbou pro banku Geniki ve výši přibližně 290 milionů EUR a upsáním dluhopisu, který vydala banka Piraeus, a to s hodnotou ve výši přibližně 170 milionů EUR. Banka Piraeus poté banku Geniki získala za částku ve výši 1 milionu EUR.
(69)
Dne 14. prosince 2012 banka Piraeus oznámila, že akvizice podílu společnosti Société Générale v bance Geniki byla dokončena.
2.2.3. Nabytí činností tří kyperských bank v Řecku
(70)
Bank of Cyprus byla založena v roce 1899, Cyprus Popular Bank v roce 1901 a Hellenic Bank v roce 1976.
(71)
Po mimořádném zasedání Euroskupiny dne 15. března 2013 se Evropská unie, MMF a ECB dohodly na hlavních parametrech záchranného plánu pro Kypr. Helénská rada pro systémovou stabilitu (Hellenic Systemic Stability Board, dále jen „HSSB“) jednomyslně navrhla převedení řeckých aktiv a závazků poboček tří kyperských bank v Řecku na některou z řeckých bank. HSSB zejména uvedla, že „[…] (40) dohoda plně ochraňuje vkladatele řeckých poboček [tří kyperských bank], zabezpečuje řecký veřejný zájem a finanční stabilitu a nezatěžuje řecký veřejný dluh“.
(72)
Řecká centrální banka byla pověřena, aby přezkoumala případný zájem řeckých bank, a v této souvislosti vyzvala k vyjádření zájmu. Fond HFSF mimoto souhlasil s pokrytím kapitálových potřeb (nabyvatele), které budou vyplývat z nabytí řeckých poboček tří kyperských bank.
(73)
V tabulce 6 jsou shrnuta aktiva a závazky tří kyperských bank, jež byly nakonec převedeny na banku Piraeus (dále jen „převedené kyperské činnosti“).
Tabulka 6
Převedené činnosti tří kyperských bank
Převedené činnosti
Aktiva
Veškeré řecké úvěry, včetně leasingu a faktoringu
Úvěry na financování lodí a jiné úvěry poskytnuté a spravované v Řecku a vykazované v kyperském úvěrovém portfoliu
Dlouhodobá aktiva (mimo odložené daňové pohledávky)
Závazky
Veškeré vklady tří kyperských bank přijaté v Řecku
Zdroj:
Specifikace „Vyčlenění a prodej řeckých aktiv kyperských bank“ (Carve out and sale of the Greek assets of Cypriot banks) ze dne 10. dubna 2013.
(74)
Aktiva převedená na banku Piraeus činila přibližně 18,9 miliardy EUR a závazky přibližně 15 miliard EUR. Strany transakce se však dohodly na tom, že bude zohledněna výše ztrát, které se u kyperských bank předpokládaly ve zprávě společnosti PIMCO, a to podle nepříznivého scénáře (41). Podle zprávy společnosti PIMCO činila hodnota aktiv, která budou převedena na banku Piraeus, přibližně 16,5 miliardy EUR. Převedené závazky činily přibližně 14,5 miliardy EUR.
(75)
Ve dnech 21. a 22. března 2013 předložily pouze tři banky, včetně banky Piraeus, nezávazné nabídky.
(76)
Dne 22. března 2013 udělil fond HFSF souhlas s nabytím činností tří kyperských bank v Řecku bankou Piraeus. Celková částka, kterou banka Piraeus zaplatila za nabytí převedených kyperských činností, činila 524 milionů EUR. Konkrétně bylo dohodnuto, že banka Piraeus zaplatí za nabytí převedených činností Bank of Cyprus částku ve výši 237 milionů EUR, za nabytí převedených činností Cyprus Popular Bank částku ve výši 258 milionů EUR a za nabytí převedených činností Hellenic Bank částku ve výši 29 milionů EUR.
(77)
V červnu 2013 vložil fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (42) do banky Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR za účelem uhrazení kupní ceny, kterou banka zaplatila.
2.2.4. Nabytí banky MBG
(78)
Banka MBG byla založena v roce 2000. K 31. prosinci 2012 provozovala banka MBG 119 poboček a zaměstnávala 1 174 osob (43).
(79)
Dne 22. dubna 2013 podepsala banka Piraeus s bankou BCP konečnou smlouvu týkající se nabytí celého základního kapitálu banky MBG a podílu banky BCP na chystaném navýšení kapitálu banky Piraeus.
(80)
Podle smlouvy přispěje banka BCP k rekapitalizaci banky MBG podle předpisů částkou ve výši 400 milionů EUR (z toho již banka BCP poskytla v prosinci 2012 částku ve výši 139 milionů EUR), a to přeměnou podřízených a prioritních úvěrů, které banka BCP poskytla bance MBG, na vlastní kapitál. Veškeré finanční prostředky, které banka BCP poskytla bance MBG v minulosti, splatí banka MBG ve dvou tranších: částka ve výši 650 milionů EUR bude uhrazena ke dni uzavření transakce a částka ve výši přibližně 250 milionů EUR bude zaplacena do šesti měsíců od jejího uzavření. Banka BCP přispěje na rekapitalizaci banky Piraeus částkou ve výši 400 milionů EUR, a to prostřednictvím soukromého umísťování s vyloučením předkupních práv. Banka Piraeus poté získá plně rekapitalizovanou banku MBG za částku ve výši 1 milionu EUR.
(81)
Dne 19. června 2013 oznámila banka Piraeus dokončení akvizice banky MBG.
2.2.5. Přehled společných účinků akvizic
(82)
Tabulka 7 podává přehled o dopadu postupných akvizic na velikost a podobu banky Piraeus v Řecku (žádný z nabytých subjektů nezahrnoval zahraniční aktiva s výjimkou převedených činností banky ATE, jež zahrnovaly malý objem aktiv v Rumunsku). V důsledku těchto akvizic má nyní banka Piraeus nejvyšší podíl na řeckém trhu vkladů a úvěrů.
Tabulka 7
Dopad postupných akvizic na velikost banky Piraeus v Řecku
31.12.2012
Pouze Řecko
Banka Piraeus samostatně
ATE
Geniki
Kyperské banky
MBG
NOVÁ SKUPINA
Hrubé úvěry
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
část nové skupiny
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Čisté úvěry
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
část nové skupiny
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Vklady
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
část nové skupiny
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Zaměstnanci
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
část nové skupiny
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Pobočky
325
460
104
307
120
1 316
část nové skupiny
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Zdroj:
údaje, které poskytla banka Piraeus Bank dne 10. června 2014.
2.3. OPATŘENÍ PODPORY
2.3.1. Opatření podpory, která byla provedena ve prospěch banky Piraeus v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
(83)
V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory.
2.3.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(84)
Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. V roce 2010 vydala banka dluhopisy se státní zárukou v celkové hodnotě 9,9 miliardy EUR. Řecko půjčilo bance rovněž státní dluhopisy v hodnotě 1 289 milionů EUR. Na konci března 2014 činila nesplacená částka státních dluhopisů 1 024 milionů EUR (44).
(85)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 25. června 2014, požádaly řecké orgány o povolení dalšího poskytování záruk a půjček státních dluhopisů bance Piraeus v rámci režimu podpory řeckých bank v období restrukturalizace, pokud vyvstane potřeba podpory likvidity, ačkoli se neočekává, že k tomu dojde.
2.3.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(86)
V květnu 2009 a prosinci 2011 obdržela banka od Řecka v rámci rekapitalizačního opatření na základě režimu podpory řeckých bank kapitálové injekce ve výši 370 milionů EUR resp. 380 milionů EUR, tj. v celkové výši 750 milionů EUR (opatření A), což odpovídá přibližně 2,1 % rizikově vážených aktiv (45) banky v té době.
(87)
Rekapitalizace měla podobu preferenčních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností.
(88)
Banka splatila preferenční akcie dne 22. května 2014, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.
2.3.2. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(89)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o […] bazických bodů (dále jen „b.b.“) vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou.
(90)
Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka (46). Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne. Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši […] b.b.
(91)
K 31. prosinci 2011 využívala banka Piraeus nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 11,64 miliardy EUR a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 31,4 miliardy EUR (47). Po prudkém poklesu v roce 2013 využívala banka na konci tohoto roku nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou pouze ve výši 750 milionů EUR.
2.3.3. Opatření podpory provedená ve prospěch banky Piraeus prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(92)
Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.
Tabulka 8
Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Piraeus provedena prostřednictvím fondu HFSF
První překlenovací restrukturalizace - květen 2012
(v mil. EUR)
Druhá překlenovací restrukturalizace - prosinec 2012
(v mil. EUR)
Písemný závazek - prosinec 2012
(v mil. EUR)
Účast na rekapitalizaci v květnu 2013
(v mil. EUR) (48)
Opatření
B1
B2
B3
B4
Částka
(v mil. EUR)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(93)
Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 33. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle.
(94)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 5 miliard EUR.
(95)
V rámci opatření B1 převedl fond HFSF v květnu 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 4,7 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). V 53. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 představuje splnění povinnosti přijaté v písemném závazku, a představuje tak pokračování stejné podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Piraeus dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu.
(96)
Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka musí hradit fondu HFSF roční poplatek z nominální hodnoty směnek EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků ze směnek EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (49).
2.3.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(97)
Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB.
(98)
V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 20. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 553 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3. Písemný závazek ze dne 20. prosince 2012 (opatření B3)
(99)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 20. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 082 milionů EUR (opatření B3).
(100)
Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (7 335 milionů EUR (50)).
2.3.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) a částečném splacení opatření B1 a B2
(101)
Dne 23. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu o 8 429 milionů EUR (51). Tato částka byla vypočítána jako součet:
(i)
částky ve výši 7 335 milionů EUR k pokrytí kapitálových potřeb, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012; z této částky upsal fond HFSF částku ve výši 5 891 milionů EUR (opatření B4) a soukromí investoři upsali částku ve výši 1 444 milionů EUR;
(ii)
částky ve výši 570 milionů EUR, kterou fond HFSF vložil za účelem splnění regulativních kapitálových požadavků, jež vznikly v souvislosti s převzatou činností banky ATE, jak bylo přislíbeno v červenci 2012; toto opatření posoudila Komise v rozhodnutí o likvidaci banky ATE, v němž konstatovala, že se nejedná o podporu poskytnutou bance Piraeus;
(iii)
částky ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF vložil k uspokojení kapitálových potřeb, jež vznikly v souvislosti s uhrazením kupní ceny činností tří kyperských bank v Řecku; tato část navýšení kapitálu představuje opatření C (52).
(102)
Cena nových akcií byla stanovena na 1,70 EUR za akcii, což odpovídá 50 % burzovního kurzu za 50 dnů předcházejících jejímu stanovení, váženému podle příslušných objemů obchodů.
(103)
Dne 3. června 2013 oznámila správní rada banky emisi 3 888 268 914 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu ve výši 1,70 EUR za akcii (53). Dne 28. června 2013 banka oznámila (54), že správní rada potvrdila výplatu celkového navýšení základního kapitálu v plné výši, a to s celkovou částkou ve výši 8 429 milionů EUR, včetně prémií.
(104)
Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 1 444 milionů EUR (55). Tato částka zahrnuje účast banky BCP, jak je popsáno v 80. bodě odůvodnění.
(105)
Účast fondu HFSF na navýšení základního kapitálu banky proto činila 6 985 milionů EUR.
(106)
Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal významným akcionářem banky s podílem ve výši 81 % (56). Fond HFSF vydal opční listy a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bezúplatně (57). Každý opční list zahrnuje právo na nákup 4,48 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Toto právo mohlo být poprvé uplatněno dne 2. ledna 2014 a poté je možno opční listy uplatnit co šest měsíců až do dne 2. ledna 2018. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 1,70 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (58).
(107)
Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná.
2.3.4. Opatření podpory ve prospěch nabytých podniků (opatření C)
2.3.4.1. Opatření podpory ve prospěch banky ATE
(108)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, v době rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE již měla banka ATE prospěch z opatření podpory.
(109)
V prosinci 2011 vložil řecký stát do banky ATE částku ve výši 290 milionů EUR.
(110)
Usnesení ze dne 27. července 2012 (popsané v 62. a 63. bodě odůvodnění) zahrnovalo rovněž další státní podporu. K odstranění nedostatku finančních prostředků poskytl fond HFSF bance Piraeus dluhopisy EFSF v hodnotě 7 471 milionů EUR. Fond HFSF se rovněž zavázal rekapitalizovat banku Piraeus s částkou ve výši 570 milionů EUR.
(111)
Celkově činí podpora související s koupí a převzetím 8 041 milionů EUR.
2.3.4.2. Opatření podpory pro činnosti tří kyperských bank v Řecku (opatření C)
(112)
Jak již bylo uvedeno v 77. a 101. bodě odůvodnění, v době nabytí činností tří kyperských bank v Řecku přijal fond HFSF závazek, že poskytne bance Piraeus kapitál ve výši 524 milionů EUR (opatření C). Tento závazek byl splněn v červnu 2013 (59).
2.4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
2.4.1. Domácí operace
(113)
Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku.
(114)
Těžištěm je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(115)
Co se týká provozní efektivity, banka již zahájila rozsáhlý program racionalizace.
(116)
V období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2013 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku celkem o 322 poboček s přihlédnutím k restrukturalizaci nabytých subjektů po akvizici. V roce 2014 udržela banka toto tempo a v prvním pololetí již uzavřela […] poboček.
Tabulka 9
Restrukturalizace sítě řeckých poboček od roku 2010 do 1. pololetí roku 2014
Období
2011
2012
2013
1. pololetí 2014
Celkový počet poboček na začátku období nebo ke dni akvizice
360
918
1 316
1 037
Z toho banka Piraeus
(…)
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Kyperské pobočky
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Celkem na konci období
346
889
1 037
899
Celkový počet uzavřených poboček během období
14
29
279
138
Zdroj:
plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40 a 125, výroční zprávy za rok 2011 a 2012.
(117)
V období 2011-2013 snížila banka rovněž celkový počet pracovníků v oblasti bankovních i nebankovních činností v Řecku o 2 519 zaměstnanců. Konkrétně lze 2 114 odchodů přičíst programu dobrovolného ukončení pracovního poměru, který banka zavedla.
Tabulka 10
Snížení počtu pracovníků v Řecku v období 2010-2013
Období
2011
2012
2013
Celkový počet pracovníků na začátku období nebo ke dni akvizice
6 370
12 616
18 628
Z toho banka Piraeus
(…)
(…)
(…)
ATE
(…)
(…)
Geniki
(…)
(…)
Kyperské pobočky
(…)
(…)
(…)
MBG
(…)
(…)
(…)
Celkem na konci období
6 172
12 365
16 558
Snížení počtu zaměstnanců
198
251
2 070
Zdroj:
plán restrukturalizace předložený dne 25. června 2014, s. 40 a 125, výroční zprávy za rok 2011 a 2012.
(118)
V období od prosince 2013 do konce roku 2017 zamýšlí banka dále snížit jak počet pracovníků v Řecku (z 16 558 na […] zaměstnanců), tak i velikost své sítě (z 1 037 na […] poboček) (60). […]
(119)
Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o […] % z částky ve výši 1 394 milionů EUR na formálním základě v roce 2013 na […] milionů EUR (61) v roce 2017 (62). V důsledku toho by měl předpokládaný poměr nákladů k výnosům u činností v Řecku na konci období restrukturalizace klesnout pod […] %.
(120)
Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Očekává se, že se rozpětí u vkladů v Řecku sníží (63). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity a širším financování poskytovaném Eurosystémem z více než 45 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na méně než […] % v roce 2017 (64).
(121)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2017 sníží na […] % (ze 114 % v roce 2013 (65)), zatímco kapitálová přiměřenost se dále zlepší.
(122)
Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem a nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček dosáhne v […] téměř […] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně […] % na konci období restrukturalizace (66). Náklady rizika (snížení hodnoty úvěrů) se sníží z téměř 2 miliard EUR v roce 2013 na méně než […] milionů EUR v roce 2018 (67).
(123)
Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku […]. Banka předpokládá, že její zisk v roce 2018 u domácích činností přesáhne […] miliard EUR.
2.4.2. Mezinárodní bankovní činnosti
(124)
K zvýšení ziskovosti zahraničních činností již banka zahájila provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě. Od konce roku 2011 do března 2014 se počet zaměstnanců snížil o 10 % z 6 634 na 5 948 a počet poboček o 18 % z 499 na 410 (68). Struktura jejího mezinárodního portfolia se zjednodušila v zájmu omezení nákladové základny (69).
(125)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde potřeby v oblasti financování, a zabezpečit kapitálovou pozici banky.
(126)
V září 2012 prodala banka svou americkou dceřinou společnost, na niž připadala aktiva ve výši přibližně 0,7 miliardy EUR (13 poboček a 158 zaměstnanců).
(127)
Do konce června 2018 sníží banka svou expozici zahraničním aktivům na […] miliard EUR. Tento údaj představuje snížení o […] % (70) v porovnání s koncem roku 2012 (71).
(128)
Snížení zahraničních aktiv bude o něco menší (na […] miliard EUR) v případě […] (72). V tomto případě bude celkové snížení zahraničních aktiv činit […] % v porovnání s koncem roku 2012.
(129)
Místo dodržení výše uvedeného omezení týkajícího se celkových aktiv na konci června 2018 se však může banka rozhodnout, že odprodá […] (73). V tomto případě nebudou ponechané činnosti představovat více než […] % celkových zahraničních činností banky na konci roku 2012.
(130)
Banka sníží své celkové financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem.
2.4.3. Získání soukromého kapitálu a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(131)
Banka Piraeus získala značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž státní podporu, kterou potřebovala.
(132)
Banka získala v roce 2011 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 807 milionů EUR (74). Jak je uvedeno v 104. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 drží fond HFSF 81 % akcií banky a noví investoři 17 %, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 2% podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(133)
V dubnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1 750 milionů EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení preferenčních akcií v držení Řecka. Nové akcie byly vydány za cenu ve výši 1,7 EUR, tj. cenu, kterou fond HFSF uhradil v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(134)
Banka vytvořila kapitál zpětným odkupem svých hybridních a podřízených dluhových nástrojů se srážkou z nominální hodnoty. V březnu 2012 nabídla banka zpětný odkup některých hybridních nástrojů a nástrojů zahrnovaných do nižší třídy tier 2. Cena, která byla stanovena na základě tržní hodnoty a která zahrnovala prémii ve výši maximálně deseti procentních bodů, byla stanovena na 37 % nominální hodnoty u hybridního nástroje a 50 % nominální hodnoty u nástroje zahrnovaného do nižší třídy tier 2. Příslušné míry účasti činily 52,8 % resp. 18,2 %. V květnu 2013 zahájila banka další proces řízení závazků za účelem zpětného odkupu nesplacených cenných papírů v hodnotě 321 milionů EUR. Míra účasti činila 20 %. Tyto postupné zpětné odkupy vedly k celkovému zvýšení kapitálu přibližně o 120 milionů EUR (75).
2.5. PŘIPOMÍNKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(135)
Dne 25. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se plánu restrukturalizace (dále jen „závazky“). V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze.
(136)
Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců v Řecku k 31. prosinci 2017 a rovněž maximální výši celkových nákladů na činnosti v Řecku v roce 2017 (76).
(137)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka sníží náklady na vklady získané v Řecku. K 31. prosinci 2017 bude banka splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (77). […]
(138)
Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že banka sníží do 30. června 2018 svá zahraniční aktiva (78). Podpora v oblasti likvidity nebo kapitálová podpora poskytovaná těmto dceřiným společnostem je navíc přísně limitována, co se týká nominální částky, a je omezena na určité okolnosti.
(139)
Řecko přijalo závazek, že banka odprodá řadu cenných papírů. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (79).
(140)
Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky (80).
(141)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude uplatňovat obezřetnou úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (81).
(142)
Řada závazků se zabývá operacemi banky, které souvisejí se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů, například při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (82).
(143)
Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (83).
(144)
Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce.
(145)
Ve svém podání ze dne 25. června 2014 Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (84).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(146)
Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (85) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Piraeus (opatření B1).
(147)
Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu (86). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat v budoucnu, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (87), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků, kteří by mohli profitovat z kontroly a vysokého pákového efektu. Komise každopádně uvedla, že aby mohla pokládat první překlenovací rekapitalizaci za vhodnou, je třeba zachovat kvalitu řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu.
(148)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 70. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit.
(149)
Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 76. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus). V 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Piraeus, Eurobank, NBG a Alpha Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
4.1. PŘIPOMÍNKY BANKY PIRAEUS
(150)
Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Piraeus k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky.
(151)
Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že dluhová krize v Řecku a eurozóně představovala bezprecendentní situaci. Kapitálová injekce v květnu 2009, odpovídající 1,0 % jejích rizikově vážených aktiv, byla přímou reakcí na mimořádnou nestabilitu na světových finančních trzích. Na konci roku 2011 odpovídala další kapitálová injekce Řecka ve výši 380 milionů EUR 1,1 % rizikově vážených aktiv banky v té době a měla odstranit nedostatek kapitálu, který se očekával v důsledku prohlubující se recese. Rekapitalizace banky ve výši 4,7 miliardy EUR, kterou provedl fond HFSF, byla první částí rekapitalizace k odstranění nedostatku kapitálu vyplývajícího ze zapojení soukromého sektoru a posouzení úvěrových portfolií, jež provedla společnost Blackrock (88), jakož i z prohlubující se recese.
(152)
Banka zastávala rovněž názor, že jmenování jednoho resp. dvou členů správní rady banky ze strany Řecka a fondu HFSF jakožto jejich zástupců a jednoho člena fondu HFSF jakožto člena výboru správní rady pro řízení rizik spolu s dalšími opatřeními zajistilo, že nemohla podstupovat nadměrná rizika.
(153)
Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že o rekapitalizaci ve formě překlenovacího financování rozhodly řecké orgány a Evropská unie, MMF a ECB a že překlenovací rekapitalizace ve výši 4,7 miliardy EUR téměř vyrovnala dopad zapojení soukromého sektoru. Co se týká přeměny překlenovací rekapitalizace na stálý kapitál, po dlouhém období bez vlády v Řecku ve druhém čtvrtletí roku 2012 došlo po schválení konečné struktury nevyhnutelně k zředění podílů současných akcionářů a bylo dohodnuto náležité protiplnění (v závislosti na podmínkách a použitých nástrojích).
(154)
Pokud jde o přiměřenost opatření, banka podotkla, že od roku 2009 upravila své postupy při poskytování úvěrů a že uplatňuje přísnější úvěrová kritéria, kratší dobu splatnosti a nižší úvěrové limity. Od prvního čtvrtletí roku 2009 jsou všechny žádosti o výplatu nad určitou částku přezkoumávány a schvalovány náměstkem výkonného ředitele a generálním ředitelem/oddělením pro úvěrové riziko skupiny. Banka nezmění své stávající obchodní praktiky, jak jsou stanoveny v obchodním plánu, který byl předložen řecké centrální bance, a nenaruší stávající úvěrové standardy. Tyto standardy patří k nejpřísnějším v odvětví, jak naznačují rovněž velmi dobré výsledky, jichž banka dosáhla při diagnostice, kterou provedla společnost Blackrock Solutions. Dodržování těchto záměrů bude zajištěno zástupci Řecka a fondu HFSF ve správní radě banky.
(155)
Co se týká návrhu Komise na jmenování kontrolního správce, banka zastávala názor, že podrobné sledování již zajišťuje několik třetích stran, například řecká centrální banka, externí auditoři, zástupce Řecka a zástupci fondu HFSF.
4.2. PŘIPOMÍNKY JINÉ ŘECKÉ BANKY
(156)
Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Piraeus žádné námitky.
(157)
Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek.
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(158)
Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF.
5.1. PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
(159)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že kapitál ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, činil méně než konečná částka, kterou tyto banky potřebovaly, aby postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu tier 1, který byl do června 2012 stanoven na 10 %, a kmenového kapitálu tier 1, který byl ve tříletém scénáři nepříznivého vývoje stanoven na 7 %, a udržovaly tento poměr. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany těchto čtyř bank.
(160)
Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank byla součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud je banka v soukromém vlastnictví, vedení se s největší pravděpodobností nezmění, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude každopádně posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank.
(161)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu.
(162)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno mimo jiné v případě významného porušení plánu restrukturalizace. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Piraeus nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami.
5.2. PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF
(163)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu.
(164)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(165)
Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace.
(166)
Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti.
6. POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S NABYTÍM BANKY ATE A ČINNOSTÍ TŘÍ KYPERSKÝCH BANK V ŘECKU
6.1. POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S BANKOU ATE
(167)
V rozhodnutí o restrukturalizaci banky ATE dospěla Komise k závěru, že opatření popsaná v 58. a 108. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí představují státní podporu a že jsou v souladu s vnitřním trhem.
(168)
V rozhodnutí o likvidaci banky ATE dospěla Komise k závěru, že opatření popsaná v 109. a 110. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí představují státní podporu pro převedené činnosti banky ATE. Komise mimoto vyvodila závěr, že podpora pro banku ATE je slučitelná s vnitřním trhem pouze tehdy, bude-li začlenění převedených činností ATE provedeno podle plánu a pokud plán restrukturalizace banky Piraeus - zahrnující převedené činnosti banky ATE - umožňuje obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. Toto obnovení dlouhodobé životaschopnosti bude posouzeno v oddíle 7.6.2.
(169)
Komise proto nemusí posoudit výše zmíněná opatření znovu a potvrzuje, že jsou slučitelná s vnitřním trhem.
6.2. POSOUZENÍ PODPORY SOUVISEJÍCÍ S ČINNOSTÍ TŘÍ KYPERSKÝCH BANK V ŘECKU (OPATŘENÍ C)
6.2.1. Existence státní podpory a její výše
(170)
Komise musí s ohledem na opatření C zjistit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(171)
Rekapitalizace banky fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR byla přislíbena v březnu 2013 v rámci podávání nabídek na převzetí převedených kyperských činností. Opatření bylo proto provedeno v březnu 2013. K vlastní rekapitalizaci došlo v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (89).
(172)
Rekapitalizaci banky provedl fond HFSF. což je subjekt, který zřídilo a který financuje Řecko za účelem podpory bank, výplata byla proto provedena ze státních prostředků.
(173)
Co se týká příjemce státní podpory, rekapitalizace (jak je objasněno v 72. bodě odůvodnění) měla pokrýt kapitálové potřeby, které vyplynou z nabytí převedených kyperských činností. Rekapitalizace bude mimoto k dispozici kterékoli řecké bance, která převedené kyperské činnosti převezme. Nabídka banky Piraeus, jak byla předložena fondu HFSF ke schválení, brala v úvahu rekapitalizaci ze strany fondu HFSF. V té době byl kapitál pro řecké banky omezený a bez příslibu rekapitalizace by žádná z nich převedené kyperské činnosti nepřevzala. Ačkoli oficiálním příjemcem kapitálu, který poskytl fond HFSF, je banka Piraeus, Komise se domnívá, že příjemcem státní podpory jsou převedené kyperské činnosti, jelikož opatření umožnilo jejich prodej řecké bance. Bez rekapitalizace banky by je žádná řecká banka nepřevzala. Byly by ponechány ve skupinách, které se potýkaly s mimořádnými potížemi (Cyprus Popular Bank i Bank of Cyprus byly vzhledem k vysokým kapitálovým potřebám předmětem řešení problémů), a pravděpodobně by proto vyhlásily úpadek, nebo by přinejmenším čelily značnému odlivu vkladů. Co se týká existence výhody, Komise rovněž podotýká, že rekapitalizace banky Piraeus fondem HFSF není v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství: v době velké nejistoty by soukromý investor působící za běžných tržních podmínek nepřijal závazek týkající se vložení velkého objemu kapitálu do banky v budoucnu, aniž by předem znal podmínky budoucí kapitálové injekce (tj. emisní cenu).
(174)
Opatření je mimoto zjevně selektivní, jelikož se vztahuje pouze na převedené kyperské činnosti (z nichž každá představuje samostatný podnik), a nikoli na jakékoli jiné podniky.
(175)
Převedené kyperské činnosti, tj. řecké pobočky tří kyperských bank, mimoto soutěží s ostatními bankami, včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo které se mohou zajímat o vstup na řecký trh. Záchrana těchto činností tudíž narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(176)
Komise proto vyvozuje závěr, že rekapitalizace banky Piraeus fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Příjemce státní podpory
(177)
Jak již bylo objasněno v 173. bodě odůvodnění, Komise pokládá za příjemce vydání dluhopisů EFSF fondem HFSF převedené kyperské činnosti.
(178)
Jak je objasněno v 71. a 173. bodě odůvodnění, převedené kyperské činnosti, tj. řecké pobočky tří kyperských bank, musela z důvodu finanční stability převzít jiná banka, zejména kvůli skutečnosti, že se tři kyperské banky nacházely ve velmi složité situaci. Prodej převedených kyperských činností a to, zda tento prodej představuje státní podporu pro kupujícího, tj. banku Piraeus, je proto nutno přezkoumat podle oddílu „Životaschopnost dosažená prodejem banky“ ve sdělení o restrukturalizaci (90).
(179)
Za účelem tohoto prodeje se řecká centrální banka rozhodla obrátit pouze na největší domácí banky působící v Řecku, z nichž nezávazné nabídky předložila pouze banka Piraeus a další dvě banky. Banka Piraeus je jediným uchazečem, který předložil platnou závaznou nabídku. Omezený počet kupujících, kteří byli kontaktováni, nemůže vyloučit skutečnost, že nabídkové řízení bylo otevřené, jelikož bylo možno přiměřeně očekávat, že ostatní investoři oficiální nabídku nepředloží. Kvůli finanční nestabilitě řeckého bankovního systému, který vykázal vysoké úvěrové ztráty kvůli hluboké a dlouhé recesi, zahraniční banky působící v Řecku odprodaly nebo se chystaly odprodat své činnosti v Řecku (např. Geniki, MBG, Emporiki Bank). Jinými slovy, opouštěly řecký trh a nehledaly nové investiční příležitosti v Řecku. Mimoto lze přiměřeně očekávat, že o tyto činnosti bude mít zájem pouze investor, který je schopen převzaté činnosti rychle stabilizovat a zajistit jejich životaschopnost - tj. velká bankovní skupina. Kvůli velmi krátké lhůtě, která byla k dispozici k uskutečnění prodeje (jak vyžadovala finanční krize, v níž se prodávané banky nacházely), nebyla účast zahraničních bank či jiných kategorií investorů na procesu prodeje pravděpodobná, jelikož tito investoři před předložením oficiální nabídky obvykle chtějí provést hloubkovou kontrolu aktiv nabízených k prodeji.
(180)
Komise proto vyvozuje závěr, že prodejní cena převedených kyperských činností představovala tržní cenu a že lze vyloučit podporu pro kupujícího, tj. banku Piraeus.
6.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(181)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(182)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně napjaté situaci na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (91) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (92).
(183)
Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (93), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(184)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(185)
Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
(a)
Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné.
(b)
Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější.
(c)
Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(186)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(187)
Sdělení o rekapitalizaci stanoví další pokyny ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
(188)
Ve sdělení o restrukturalizaci Komise rovněž objasnila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci vezme Komise v úvahu veškerá opatření uvedená v tabulce 11.
6.2.3. Soulad opatření podpory C se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.2.3.1. Vhodnost
(189)
Pokud jde o vhodnost opatření, tj. závazku fondu HFSF týkajícího se rekapitalizace banky Piraeus s částkou ve výši 524 milionů EUR, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, jelikož umožnilo prodat činnosti tří kyperských bank v Řecku bance Piraeus.
(190)
Pokud by opatření nebylo provedeno, žádná řecká banka, včetně banky Piraeus, by nebyla ochotna převedené kyperské činnosti převzít, a to v době, kdy žádná banka mimo Řecko nebyla ochotna vstoupit na tento trh. Pokud by převedené kyperské činnosti nebyly převzaty, byly by tyto činnosti, a zejména vklady v řeckých pobočkách, ohroženy. Opatření proto zajistilo zachování finanční stability v Řecku. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.
6.2.3.2. Nezbytnost
(191)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení cíle opatření. To znamená, že kapitálová injekce musí například představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení tohoto cíle.
(192)
V době, kdy bylo pro řecké banky velmi obtížné získat kapitál, pokrývalo opatření kapitálové potřeby vyplývající z uhrazení kupní ceny za nabytí převedených kyperských činností, aby mohlo k akvizici dojít.
(193)
Komise mimoto hodnotí kladně skutečnost, že podpora měla podobu kapitálové injekce v rámci rekapitalizace na jaře 2013, jelikož fond HFSF neposkytl bance grant, nýbrž obdržel kmenové akcie v téže hodnotě.
(194)
Opatření je proto nezbytné k dosažení cíle spočívajícího v omezení poruchy v řeckém bankovním systému a celém hospodářství.
6.2.3.3. Přiměřenost
(195)
Činnosti, jimž byla poskytnuta podpora, byly poté, co řecké orgány zveřejnily výzvu k podávání nabídek, prodány. Převzaté činnosti byly mimoto rychle začleněny do banky Piraeus. Podpora neumožnila, aby podpořené činnosti zůstaly na trhu jako samostatní konkurenti.
(196)
Výše podpory byla poměrně nízká, jelikož odpovídala přibližně 3 % celkových čistých úvěrů převedených kyperských činností (tj. přibližně 3 % jejich rizikově vážených aktiv) (94).
(197)
Komise se proto domnívá, že opatření bylo navrženo tak, aby omezilo nepřiměřené narušení hospodářské soutěže na minimum.
6.2.3.4. Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(198)
Na základě analýzy, která byla provedena v 189. až 197. bodě odůvodnění, se vyvozuje závěr, že rekapitalizace banky fondem HFSF ve výši 524 milionů EUR byla v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci vhodná, nezbytná k dosažení cíle spočívajícího v omezení poruchy v řeckém bankovním systému a celém hospodářství a byla navržena tak, aby omezila nepřiměřené narušení hospodářské soutěže na minimum.
6.2.4. Soulad opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci
(199)
Jak je objasněno v 178. bodě odůvodnění, prodej převedených kyperských činností spadá do oddílu sdělení o restrukturalizaci s názvem „Životaschopnost dosažená prodejem banky“. V souladu s bodem 17 sdělení o restrukturalizaci je v případě prodeje banky ve špatném stavu nutno dodržet požadavky týkající se životaschopnosti, vlastního příspěvku a omezení narušení hospodářské soutěže.
6.2.4.1. Dlouhodobá životaschopnost převedených kyperských činností dosažená prodejem
(200)
V bodě 17 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu.
(201)
Banka Piraeus převedené kyperské činnosti úspěšně integrovala. Jak je uvedeno v oddíle 7.6, na základě jejího plánu restrukturalizace lze banku považovat za životaschopný subjekt. Skutečnost, že převedené kyperské činnosti převzala banka Piraeus, umožnila obnovit jejich dlouhodobou životaschopnost.
6.2.4.2. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(202)
Co se týká příspěvku akcionářů tří kyperských bank na restrukturalizační náklady, Komise podotýká, že tři kyperské banky neprodaly převedené kyperské činnosti za účetní hodnotu, nýbrž za hodnotu, která byla upravena v souladu se zprávou společnosti PIMCO. I po provedené úpravě převedly tři kyperské banky na banku Piraeus více aktiv než závazků. Bylo proto dosaženo dostatečného sdílení nákladů ze strany akcionářů, jelikož ztrátu hodnoty převedených kyperských činností nesli prodávající.
6.2.4.3. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(203)
Co se týká opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, v bodě 30 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že „jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace ... Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(204)
Jak je popsáno v 196. bodě odůvodnění, výše podpory odpovídá přibližně 3 % rizikově vážených aktiv převedených kyperských činností. Komise se proto domnívá, že se jedná o poměrně malou částku, jelikož tato částka umožnila prodej převedených kyperských činností a (jak je objasněno v 190. bodě odůvodnění) zajistila udržení finanční stability v Řecku.
(205)
Po prodeji převedených kyperských činností přestaly řecké pobočky existovat jako samostatní konkurenti, jelikož byly plně začleněny do banky Piraeus.
(206)
Komise vyvozuje závěr, že vzhledem k poměrně malé výši podpory pro převedené kyperské činnosti a skutečnosti, že tyto činnosti nebudou nadále existovat jako samostatní konkurenti, nedošlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.
6.2.4.4. Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci
(207)
Na základě analýzy, která byla provedena v 199. až 206. bodě odůvodnění se vyvozuje závěr, že v souladu se sdělením o restrukturalizaci zajistil prodej převedených kyperských činností a jejich začlenění do banky Piraeus jejich dlouhodobou životaschopnost, že podpora je omezená na nezbytné minimum a že nedošlo k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže.
(208)
Rekapitalizace banky ve výši 524 milionů EUR, kterou provedl fond HFSF, by proto měla být prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem.
7. POSOUZENÍ PODPORY, KTERÁ BYLA POSKYTNUTA BANCE PIRAEUS
7.1. EXISTENCE PODPORY A JEJÍ VÝŠE
(209)
Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena v rámci režimu podpory řeckých bank
7.1.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(210)
Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (95) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. V roce 2011 vydala banka Piraeus dluhopisy se státní zárukou v celkové hodnotě 9,9 miliardy EUR. Řecko půjčilo bance rovněž státní dluhopisy v hodnotě 1 289 milionů EUR. Na konci března 2014 činila nesplacená částka dluhopisů se státní zárukou a státních dluhopisů 9,9 miliardy EUR resp. 1 024 milionů EUR (96). Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu podpory řeckých bank bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(211)
Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Piraeus obdržela prostřednictvím preferenčních akcií částku ve výši 750 milionů EUR, což představuje 2,1 % rizikově vážených aktiv banky (97).
7.1.2. Existence podpory obsažené v nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(212)
Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, nelze vyvodit závěr, že nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou nepředstavuje státní podporu.
(213)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje požadavky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy.
(214)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 31,4 miliardy EUR. Po prudkém poklesu v roce 2013 činila na konci daného roku pouze 750 milionů EUR.
7.1.3. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena prostřednictvím fondu HFSF
7.1.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(215)
V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil 4,7 miliardy EUR.
7.1.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(216)
Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus) zahrnují státní prostředky.
(217)
Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky ze směnek EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka, je toto opatření selektivní.
(218)
Pozice banky byla v důsledku opatření B2 posílena, jelikož bance byly poskytnuty finanční prostředky nezbytné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na bankovních trzích v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje opatření B2 obchod mezi členskými státy.
(219)
Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 553 milionů EUR.
7.1.3.3. Písemný závazek (opatření B3)
(220)
Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Písemný závazek proto zahrnuje státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 082 milionů EUR.
(221)
Písemný závazek banku zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálové trhy. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí.
(222)
Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž.
(223)
Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány jej oznámily jako státní podporu.
7.1.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 za účelem pokrytí kapitálových potřeb na základě zátěžového testu v roce 2013 (opatření B4)
(224)
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 za účelem pokrytí kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012 (opatření B4), představuje částečnou přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) na stálou rekapitalizaci ve výši 5 891 milionů EUR ve formě kmenových akcií. Jelikož opatření B4 představuje částečnou přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Vzhledem k nominální výši podpory však zvyšuje výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2.
(225)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. V Řecku mimoto působí některé banky z ostatních členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Komise má tudíž za to, že opatření B4 představuje státní podporu.
7.1.3.5. Závěr ohledně opatření B1, B2, B3 a B4
(226)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2 a B3 činí 7 335 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.3, jelikož v rámci rekapitalizace na jaře 2013 přilákala banka soukromý kapitál ve výši 1 444 milionů EUR, byla na stálou rekapitalizaci (opatření B4) přeměněna pouze část první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2). Dodatečný kapitál ve výši 1 082 milionů EUR (opatření B3), který přislíbil fond HFSF, nebyl zapotřebí, a nebyl tudíž vyplacen. Výše státní podpory, která byla vyplacena, proto představuje pouze součet první a druhé překlenovací rekapitalizace, tj. 6 253 milionů EUR, a část této podpory byla splacena do šesti měsíců během rekapitalizace na jaře 2013 (opatření B4), jelikož účast soukromého sektoru překročila výši závazku.
(227)
V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2 a B3 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. V tomto období rizikově vážená aktiva banky v důsledku postupných akvizic významně vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2 a B3 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovaly již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2 a B3 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2 a B3 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012.
(228)
Podpora poskytnutá bance představovala součet první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a závazku fondu HFSF (opatření B3), tj. 7 335 milionů EUR neboli 21,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
(229)
Podpora vyplacená bance představovala součet první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2), tj. 6 253 milionů EUR neboli 18,4 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
(230)
Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil ve formě kmenových akcií, 5 891 milionů EUR, což představuje 17,3 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.4. Závěr ohledně existence a celkové výše podpory, kterou banka Piraeus získala
(231)
Opatření A, B1, B2, B3, B4, L1 a L2 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Tato opatření jsou shrnuta v tabulce 11.
Tabulka 11
Přehled celkové podpory, kterou banka Piraeus obdržela
Č.
Opatření
Druh opatření
Výše podpory
Podpora/rizikově vážená aktiva
A
Preferenční akcie
Kapitálová podpora
750 milionů EUR
2,1 %
B1
B2
B3
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Kapitálová podpora
4 700 milionů EUR
1 553 milionů EUR
1 082 milionů EUR
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá bance A + B1 + B2 + B3
8 085 milionů EUR
23,7 %
Celková podpora vyplacená bance A + B1 + B2
7 003 milionů EUR
21,6 %
B4
Rekapitalizace
Kapitálová podpora
5 891 milionů EUR
17,3 %
Celková kapitálová podpora vyplacená bance po odečtení podpory splacené do šesti měsíců
6 641 milionů EUR
19,4 %
Č.
Opatření
Druh opatření
Nominální výše podpory
L1
Podpora likvidity
Záruka
Půjčka dluhopisů
Záruky: 9,9 miliardy EUR
Půjčky dluhopisů: 1,3 miliardy EUR
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Financování a záruka
31,4 miliardy EUR
Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta
42,6 miliardy EUR
7.2. PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(232)
Jak je uvedeno v 183. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (98).
(233)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(234)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011.
(235)
Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže.
(236)
Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena nebo provedena před schválením Komisí po 31. červenci 2013.
7.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory likvidity, která byla bance Piraeus poskytnuta (opatření L1)
(237)
Podpora likvidity, kterou banka Piraeus již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (99). Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí.
7.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)
(238)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě preferenčních akcií (opatření A) byla poskytnuta na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpory řeckých bank, který byl schválen v roce 2008 podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3. Právní základ pro posouzení slučitelnosti nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(239)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta bez předchozího schválení Komisí po 31. červenci 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4. Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(240)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3. SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(241)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(242)
Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění) a jelikož banka Piraeus si nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, spoléhala se banka při získávání dostatečné likvidity na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky.
(243)
Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o […] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši […] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum.
(244)
Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede plán restrukturalizace, který snižuje její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená.
(245)
Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4. SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(246)
Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, musí podpora v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (100): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(247)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
7.4.1. Vhodnost opatření
(248)
Komise považuje rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB.
(249)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Piraeus pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 měla mimoto značný rozsah v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku.
(250)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 140. a 141. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 115., 116. a 117. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny.
(251)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 140. a 141. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky.
(252)
Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Byla přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2. Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(253)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle.
(254)
Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012, aby bylo zajištěno, že poměr kmenového kapitálu tier 1 banky bude v období 2012-2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Opatření B1, B2, B3 a B4 proto neposkytují bance nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 250. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu.
(255)
Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím směnek EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání směnek EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky ze směnek EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (101). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla částečná přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 2,3 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, byly proto rozptýleny.
(256)
Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (102).
(257)
Co se týká opatření B3, jednalo se o závazek poskytnout kapitál v rámci budoucího navýšení kapitálu. Závazek přijatý v prosinci 2012 bylo možno provést prostřednictvím kapitálové injekce v květnu či červnu 2013, jen o pět měsíců později, kdy banka přikročila k navýšení svého kapitálu. Jelikož banka přilákala soukromé investory, nemusel fond HFSF přislíbený kapitál poskytnout. Vzhledem ke krátké lhůtě, v níž byl proveden závazek týkající se poskytnutí kapitálu, a z důvodů uvedených v 256. bodě odůvodnění je neposkytnutí odměny za tento závazek přijatelné.
(258)
Pokud jde o opatření B4, v souladu s bodem 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli opatření B4 nezajistilo značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (103). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 drželi v bance pouze 2,3% podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 256. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala do značné míry z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká.
(259)
Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 106. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 4,48 akcií fondu HFSF ve stanovených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila v rámci rekapitalizace na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 1 444 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 249. a 256. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů.
(260)
Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.
(261)
Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu.
7.4.3. Přiměřenost - opatření omezující negativní vedlejší účinky
(262)
Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že činnosti banky budou i nadále vykonávány podle komerčních zásad, jak je objasněno v 136. a 137. bodě odůvodnění. Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 138., 139. a 143. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6.
(263)
Do banky byl dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky.
(264)
Dne 25. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(265)
Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4. Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(266)
Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou proto slučitelná se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011.
7.5. SOULAD NABYTÍ PŘEVEDENÝCH ČINNOSTÍ BANKY ATE, BANKY GENIKI, PŘEVEDENÝCH KYPERSKÝCH ČINNOSTÍ A BANKY MBG SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(267)
V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1. Soulad nabytí převedených činností banky ATE se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1. Dopad nabytí převedených činností banky ATE na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus
(268)
Nabytí převedených činností banky ATE přineslo bance Piraeus značný objem vkladů s mnohem nižším objemem čistých úvěrů (104). Přispělo proto významně k snížení velmi vysokého poměru úvěrů k vkladům v bance.
(269)
Akvizice měla za následek rovněž významné synergie, jako jsou synergie v oblasti nákladů kvůli snížení počtu poboček a pracovníků a integraci informačních technologií, synergie v oblasti financování a synergie v oblasti výnosů.
(270)
Akvizice má proto velmi pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.1.2. Dopad nabytí převedených činností banky ATE na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(271)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky.
(272)
Odměna, kterou banka Piraeus zaplatila za nabytí převedených činností banky ATE, byla stanovena na 0,6 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 95 milionů EUR. To odpovídá 0,02 % celkových aktiv banky v době nabytí. Tuto částku lze proto považovat za nízkou, nikoli však zanedbatelnou.
(273)
Nabytí převedených činností banky ATE výrazně zlepšilo velmi napjatou likvidní pozici banky Piraeus a zajistilo její životaschopnější postavení. Komise připomíná, že […]. Akvizici a velmi nízkou kupní cenu lze proto považovat za nezbytné pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus a vztahuje se na ně výjimka uvedená v bodě 23 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.3. Narušující účinek nabytí převedených činností banky ATE na hospodářskou soutěž
(274)
Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu.
(275)
Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku ATE jako samostatný subjekt za životaschopnou. Řecká centrální banka analyzovala v případě banky ATE rovněž různé alternativy (například likvidaci) a dospěla k závěru, že prodej převedených činností banky ATE je nejlepší možností, jelikož sníží riziko exekuce a omezí náklady Řecka na minimum. Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(276)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal nabídku týkající se převedených činností banky ATE.
(277)
Jelikož nabytí převedených činností banky ATE schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (105), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.
(278)
Nabytí převedených činností banky ATE je proto v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4. Závěr ohledně nabytí převedených činností banky ATE
(279)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí převedených činností banky ATE je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2. Soulad nabytí banky Geniki se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1. Dopad nabytí banky Geniki na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus
(280)
Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Geniki zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus. Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době této akvizice, vytvoří spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu synergie, jako jsou úspory nákladů v důsledku snížení počtu pracovníků a uzavření poboček. Banka Piraeus získá klienty a vkladatele banky Geniki, což významně sníží distribuční náklady.
(281)
Pokud jde o likvidní pozici, jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, banka Geniki měla více vkladů než čistých úvěrů. Akvizice proto zlepšila likviditu banky Piraeus a pomohla jí snížit její poměr úvěrů k vkladům. Banka Geniki měla mimoto před nabytím bankou Piraeus dostatečný kapitál. Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu v budoucnu.
(282)
Akvizice má proto pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.2.2. Dopad nabytí banky Geniki na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(283)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Piraeus, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(284)
Banka Piraeus však za nákup banky Geniki zaplatila pouze 1 milion EUR, což se pokládá za velmi nízkou částku. Banka Geniki měla mimoto dostatečný kapitál a jako podmínku transakce vložila společnost Société Générale do banky Piraeus značný objem kapitálu (106).
(285)
Komise proto vyvozuje závěr, že vzhledem k specifikům transakce (nabytí banky, která byla plně kapitalizována, za velmi nízkou cenu a vložení kapitálu do banky Piraeus ze strany prodávajícího) nevyvolává akvizice u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu, a nabytí banky Geniki není proto výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3. Narušující účinek nabytí banky Geniki na hospodářskou soutěž
(286)
Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(287)
Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku Geniki jako samostatný subjekt za životaschopnou. Banka Geniki vytvářela velké provozní ztráty pro společnost Société Générale, která ji proto chtěla prodat, a pokud by prodej nebyl možný, bylo možno uvážit její úpadek. Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(288)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání banky Geniki. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Piraeus.
(289)
Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (107), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.
(290)
Kupní cena byla mimoto velmi nízká. Nelze tudíž mít za to, že banka Piraeus využila k financování akvizice státní podporu. Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že se na nabytí banky Geniki vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4. Závěr ohledně nabytí banky Geniki
(291)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Geniki je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3. Soulad nabytí převedených kyperských činností se sdělením o restrukturalizaci
7.5.3.1. Dopad nabytí převedených kyperských činností na dlouhodobou životaschopnost banky
(292)
Nabytí převedených kyperských činností zlepšuje dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus.
(293)
Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době akvizice, povede akvizice k značným synergiím, jako jsou synergie v oblasti nákladů kvůli úsporám správních nákladů a nákladů na zaměstnance a významnému snížení nákladů na vklady. Po akvizici banka Piraeus plně začlenila činnosti tří kyperských bank v Řecku, přejmenovala všechny pobočky tří kyperských bank a rovněž náležitě pokročila při racionalizaci sítě.
(294)
Úvěrová portfolia činností tří kyperských bank v Řecku zahrnovala náležité rezervy. Banka Piraeus získala tyto úvěry za cenu, která byla značně nižší než jejich nominální hodnota: kupní cena se snížila, aby byly zohledněny budoucí ztráty podle odhadu společnosti PIMCO v rámci zátěžového testu. Riziko, že úvěrové ztráty přesáhnou ztráty, které již byly zohledněny v nízké kupní ceně, je proto omezené.
(295)
Banka Piraeus získala rovněž velký objem vkladů, který je téměř stejně velký jako převzaté čisté úvěry. Její likvidní pozice byla proto posílena.
(296)
Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus.
7.5.3.2. Dopad nabytí převedených kyperských činností na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(297)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky.
(298)
Jak bylo analyzováno v oddíle 7.3, podpora měla pokrýt kapitálové potřeby nabyvatele převedených kyperských činností, jelikož jejich převzetí zajistí udržení finanční stability v Řecku. Odměna, kterou banka Piraeus nakonec za nabytí převedených kyperských činností zaplatila, byla mnohem nižší než účetní hodnota získaného portfolia. Byla dokonce nižší než hodnota úvěrů po úpravě směrem dolů s cílem zohlednit budoucí úvěrové ztráty podle odhadů společnosti PIMCO v rámci zátěžového testu. Pořizovací cenu lze proto považovat za negativní. Tento závěr podporuje skutečnost, že při nabytí převedených kyperských činností zaúčtovala banka Piraeus vysoký záporný goodwill, což zvýšilo její kapitál.
(299)
Pokud by se však přesto usuzovalo, že banka Piraeus uhradila kladnou cenu, Komise podotýká, že jako podmínku akvizice poskytl fond HFSF kupujícímu závazek, že výši kupní ceny vloží do kapitálu. Fond HFSF tento závazek splnil v rámci rekapitalizace na jaře 2013. Tato kapitálová injekce představuje podporu pro převedené kyperské činnosti, a nikoli banku Piraeus, jak je objasněno v oddíle 6.2.1. Akvizice proto nevyvolala u banky potřebu další státní podpory.
(300)
Vyvozuje se závěr, že kvůli neobvyklým podmínkám (nízká kupní cena a závazek fondu HFSF vložit částku odpovídající kupní ceně v rámci navýšení kapitálu) není nabytí převedených kyperských činností výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.3.3. Narušující účinek nabytí převedených kyperských činností na hospodářskou soutěž
(301)
Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(302)
Prodej činností kyperských bank v Řecku měl zachovat stabilitu řeckého bankovního systému a zajistit, aby mohly kyperské banky tyto podniky prodat dříve, než pravděpodobně úplně ztratí hodnotu. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(303)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku týkající se nabytí tří kyperských bank. Proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační.
(304)
Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž (108), lze předpokládat, že výsledek procesu prodeje neohrozí účinnou hospodářskou soutěž v Řecku.
(305)
Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že se na nabytí převedených kyperských činností vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3.4. Závěr ohledně nabytí převedených kyperských činností
(306)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí převedených kyperských činností je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.4. Soulad nabytí banky MBG se sdělením o restrukturalizaci
7.5.4.1. Dopad nabytí banky MBG na dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus
(307)
Nabytí plně rekapitalizované banky MBG zlepšuje dlouhodobou životaschopnost banky Piraeus.
(308)
Podle analýzy, kterou banka Piraeus předložila v době akvizice, povede transakce k značným synergiím, jako jsou synergie v oblasti nákladů v důsledku snížení počtu poboček a pracovníků a nižších nákladů na vklady a synergie v oblasti výnosů. Banka Piraeus mezitím banku MBG plně integrovala.
(309)
Jelikož banka MBG měla před nabytím ze strany banky Piraeus dostatečný kapitál a jelikož banka Piraeus uhradila kupní cenu ve výši 1 milionu EUR, akvizice pravděpodobně nevyvolá u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu. Prodávající mimoto přijal v rámci transakce závazek, že do banky Piraeus vloží kapitál ve výši 400 milionů EUR. Tento závazek byl splněn v rámci rekapitalizace na jaře 2013, během níž vložila banka BCP do banky Piraeus kapitál ve výši 400 milionů EUR.
(310)
Vyvozuje se závěr, že akvizice přispěla kladně k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Piraeus a že kupní cena banky MBG byla tak nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum.
7.5.4.2. Dopad nabytí banky MBG na výši podpory, kterou banka Piraeus potřebovala
(311)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Piraeus, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(312)
Banka Piraeus však za nákup banky MBG zaplatila pouze 1 milion EUR, což se pokládá za velmi nízkou částku. Banka MBG byla mimoto bankou BCP dostatečně kapitalizována a jako podmínku transakce vložila banka BCP do banky Piraeus kapitál ve výši 400 milionů EUR (109).
(313)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům transakce (nabytí banky, která měla dostatečný kapitál, za velmi nízkou cenu a vložení kapitálu do banky Piraeus ze strany prodávajícího) nevyvolává nabytí banky MBG u banky Piraeus potřebu dalšího kapitálu, a nabytí banky MBG není proto výjimečně v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.4.3. Narušující účinek nabytí banky MBG na hospodářskou soutěž
(314)
Jak je uvedeno v 274. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(315)
Při přezkumu životaschopnosti všech řeckých bank počátkem roku 2012 nepovažovala řecká centrální banka banku MBG jako samostatný subjekt za životaschopnou. Banka MBG vytvářela velké ztráty pro banku BCP, která ji proto chtěla prodat, a pokud by prodej nebyl možný, bylo by možno uvážit její úpadek. Prodej banky MBG byl rovněž součástí plánu restrukturalizace banky BCP (110). Akvizici lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(316)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání banky MBG.
(317)
Vzhledem k těmto souvislostem lze vyvodit závěr, že se na nabytí banky MBG vztahuje výjimka uvedená v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.4.4. Závěr ohledně nabytí banky MBG
(318)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky MBG je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6. SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
7.6.1. Příčiny potíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(319)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Piraeus zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny.
(320)
Podpora, která byla poskytnuta bance, tj. součet opatření B1, B2, B3 a B4 čili 7 335 milionů EUR, přesahuje výši ztrát, jež byly vykázány v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (5 911 milionů EUR).
(321)
Velká část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 63. a 74. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší. Komise však podotýká, že expozice banky Piraeus riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla vyšší než expozice ostatních velkých řeckých bank (111). Ne všechny ztráty ze státních dluhopisů lze proto přičíst běžné expozici finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země.
(322)
Druhou příčinou ztrát banky jsou ztráty z jejích úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (112).
(323)
Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 1 314 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 624 milionů EUR. Řada těchto zahraničních podniků byla v minulých letech ztrátová. Ztráty z mezinárodních činností dosáhly v roce 2012 výše 244 milionů EUR před zdaněním (113). Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity.
(324)
Lze proto vyvodit závěr, že značná část ztrát a potřeba podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, který Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory obdobně vyplývala částečně z mimořádně hluboké recese v Řecku, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(325)
Potřeba podpory vyplývá částečně z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k držení velkého objemu státních dluhopisů a vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem.
7.6.2. Životaschopnost
(326)
Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018.
(327)
V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál.
7.6.2.1. Bankovní činnosti v Řecku
(328)
Co se týká likvidity (114) a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování.
(329)
Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 137. bodě odůvodnění zajišťuje, aby na konci období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Kvůli dosud napjaté likvidní pozici banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(330)
K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno v 137. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami.
(331)
Od začátku krize provedla banka velké akvizice, které výrazně zvětšily její velikost a vkladovou základnu. Banka v rekordním čase nabyté podniky úspěšně integrovala. V současnosti se banka snaží dosáhnout na základě těchto akvizic všech možných synergií. Banka začala racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (115). Do roku 2017 se celkové náklady banky v Řecku v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších […] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na […] resp. […] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady v Řecku ve výši […] miliard EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí.
(332)
Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 36 % portfolia banky (116). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, včetně restrukturalizace úvěrů, jak je popsáno v 141. bodě odůvodnění.
7.6.2.2. Správa a řízení společnosti
(333)
Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 vlastní většinu akcií banky fond HFSF, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede.
7.6.2.3. Mezinárodní činnosti
(334)
Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky, jak je objasněno v 323. bodě odůvodnění.
(335)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala svou dceřinou společnost v USA. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 130. bodě odůvodnění.
(336)
Celkový objem zahraničních aktiv se proto v budoucnu sníží. Na konci období restrukturalizace budou představovat […] celkové bilanční sumy banky.
(337)
Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný v 138. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, přispěje rovněž k zajištění toho, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitálovou nebo likvidní pozici banky.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(338)
Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni.
(339)
Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí. Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřenému napětí, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu.
(340)
Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1 750 milionů EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení preferenčních akcií, což banka učinila v květnu 2014 (117). […] Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají určitou míru napětí. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě nepříznivějšího scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož odhadovaná výše představuje vysokou míru napětí a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy.
(341)
Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici.
(342)
Vyvozuje se proto závěr, že kombinace již provedené restrukturalizace a další navrhované restrukturalizace postačuje k obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.6.3. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(343)
Jak je uvedeno v oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci, banky a držitelé jejich kapitálu se musí v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce.
7.6.3.1. Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snížení nákladů
(344)
Banka již odprodala malé zahraniční podniky (v USA) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. Plán restrukturalizace předpokládá omezení zahraničních činností, jak je popsáno v 125. až 129. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a na základě provedení závazků týkajících se omezení činnosti a odprodeje zahraničních podniků banka významně omezí své zeměpisné působení v […]. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum.
(345)
V zájmu omezení svých kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál na podporu či rozšiřování činnosti svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 138. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět nákladné akvizice.
(346)
Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, […].
7.6.3.2. Sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů a nový kapitál získaný na trhu
(347)
Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (118) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 2,3 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 807 milionů EUR v roce 2009, 1 444 milionů EUR v roce 2013 a 1 750 milionů EUR v roce 2014.
7.6.3.3. Sdílení nákladů ze strany držitelů podřízeného dluhu
(348)
Držitelé hybridních a podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál, jak je popsáno v 134. bodě odůvodnění.
(349)
Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno v 143. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany držitelů hybridních a podřízených dluhových nástrojů banky a že jsou splněny požadavky stanovené v tomto ohledu ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6.3.4. Závěr ohledně vlastního příspěvku a sdílení nákladů
(350)
V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností, na něž připadá omezená část banky (119), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku, které se v minulém roce po akvizicích naopak výrazně zvětšilo. Komise však bere v úvahu prvky projednané v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnost, že obdržená podpora je částečně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů. Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že banka získala v květnu 2013 na trhu částku ve výši 1 444 milionů EUR a v březnu 2014 částku ve výši 1 750 milionů EUR, […]. Kapitál, který byl získán v březnu 2014, byl mimoto získán za cenu akcie odpovídající ceně za akcii, za kterou upsal akcie fond HFSF v rámci rekapitalizace na jaře 2013 (opatření B4). Vysoká emisní cena proto omezila zředění podílu fondu HFSF. Banka splatila rovněž preferenční akcie (opatření A). S přihlédnutím ke všem těmto prvkům lze mít za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečná opatření týkající se vlastního příspěvku a sdílení nákladů k omezení podpory na nezbytné minimum.
7.6.4. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(351)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(352)
Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 23,7 % jejích rizikově vážených aktiv (120). Banka mimoto získala v roce 2010 záruky týkající se likvidity, a to ve výši 9,9 miliardy EUR, a půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,3 miliardy EUR, což společně představuje téměř 25 % bilanční sumy banky. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto nezbytná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky na trhu v Řecku je navíc vysoký. Nabytí převedených činností banky ATE, banky Geniki, banky MBG a převedených kyperských činností zvýšilo podíly banky Piraeus na trhu. Po těchto akvizicích podíl banky na trhu vkladů v Řecku na konci roku 2013 činil 29 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 25 %, 22 % resp. 35 % (v porovnání s 10 %, 8 %, 8 % resp. 14 % v roce 2011) (121).
(353)
Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly do značné míry z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Piraeus. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je proto omezena. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokým podílům na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku. Bylo by však problematické, pokud by banka, která ze čtyř velkých řeckých bank obdržela nejvyšší podporu a která v důsledku akvizic v minulých letech rostla nejvíce, v období restrukturalizace dále rostla rychlejším tempem než trh, a mohla tak vytěsnit banky, které obdržely nižší podporu. Komise proto vítá závazek, že banka neporoste rychleji než trh.
(354)
Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích.
(355)
Komise bere na vědomí, že kromě omezení velikosti a restrukturalizace, která již byla provedena, bude Banka do 30. června 2018 dále restrukturalizovat a snižovat svá zahraniční aktiva (122). Banka se mimoto zavázala, že nepoužije podporu k financování rozšiřování těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích.
(356)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka nebude provádět nákladné akvizice, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích.
(357)
Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty.
(358)
Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření.
7.6.5. Kontrola
(359)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (123), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění plánu restrukturalizace.
7.6.6. Závěr ohledně souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci
(360)
Komise konstatuje, že plán restrukturalizace posouzený spolu se závazky uvedenými v příloze tohoto rozhodnutí zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Plán restrukturalizace a závazky předložené Komisi splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci.
8. ZÁVĚR
(361)
Komise vyjadřuje politování nad tím, že Řecko provedlo protiprávně opatření B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním oznámením. Tato opatření, jakož i ostatní opatření, která byla analyzována v tomto rozhodnutí, však lze považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Řecko, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Piraeus Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 553 milionů EUR, kterou bance Piraeus Bank S.A. poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2);
c)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 082 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. dne 20. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace s částkou ve výši 5 891 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4), a
e)
rekapitalizace s částkou ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření C).
2. Na základě plánu restrukturalizace skupiny Piraeus Bank, která zahrnuje banku Piraeus Bank S.A. a veškeré její dceřiné společnosti a pobočky, předloženého dne 25. června 2014 a závazků, které k tomuto dni přijalo Řecko, je níže uvedená státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálová injekce ve výši 750 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Piraeus Bank S.A. v květnu 2009 a prosinci 2011 v rámci rekapitalizačního systému (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Piraeus Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 30,4 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2);
c)
první překlenovací rekapitalizace s částkou ve výši 4,7 miliardy EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace s částkou ve výši 1 553 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
závazek týkající se částky ve výši 1 082 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. dne 20. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace s částkou ve výši 5 891 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4), a
g)
rekapitalizace s částkou ve výši 524 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Piraeus Bank S.A. na jaře 2013 (opatření C).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 23. července 2014.
SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/455
z dne 23. julija 2014
o državni pomoči SA.34826 (2012/C), SA.36005 (2013/NN), ki jo je Grčija odobrila Piraeus Bank Group v zvezi z dokapitalizacijo in prestrukturiranjem Piraeus Bank S.A.
(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 5217)
(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1),
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 POSTOPEK V ZVEZI Z BANKO PIRAEUS BANK
(1)
Komisija je z odločbo z dne 19. novembra 2008 odobrila shemo z naslovom „Ukrepi podpore za kreditne institucije v Grčiji“ (v nadaljnjem besedilu: program pomoči grškim bankam), namenjeno zagotavljanju stabilnosti grškega finančnega sistema. Program pomoči grškim bankam omogoča dodelitev pomoči na podlagi treh ukrepov, ki ga sestavljajo, tj. ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil (2). Grčija je maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije dokapitalizirala banko Piraeus Bank (v nadaljnjem besedilu: banka Piraeus (3)).
(2)
V uvodni izjavi 14 odločbe z dne 19. novembra 2008 je navedeno, da bo Komisiji predložen načrt prestrukturiranja v zvezi z upravičenci do ukrepa dokapitalizacije.
(3)
Grški organi so 23. julija 2010 Komisiji predložili načrt prestrukturiranja. Komisija je navedeni načrt in njegove naknadne posodobitve ter dodatne informacije, ki so jih predložili grški organi, evidentirala kot zadevo SA.30342 (PN 26/2010) in nato kot zadevo SA.32787 (2011/PN).
(4)
Banka Piraeus je bila na podlagi programa pomoči grškim bankam večkrat upravičena do državnih jamstev in državnih obligacijskih posojil (4). Upravičena je bila tudi do izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom (v nadaljnjem besedilu: ELA z državnim jamstvom).
(5)
Grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: GSFS) je 20. aprila 2012 banki Piraeus izdal pismo, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala. GSFS je 28. maja 2012 banki Piraeus odobril premostitveno dokapitalizacijo v višini 4 700 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: prva premostitvena dokapitalizacija).
(6)
Grški organi so 10. maja 2012 Komisijo uradno obvestili o pismu o zavezi, ki ga je GSFS izdal za banko Piraeus. Ker je bil ukrep že izveden, ga je Komisija evidentirala kot nepriglašeno pomoč (zadeva SA.34826 (2012/NN)).
(7)
Komisija je s sklepom z dne 27. julija 2012 začela formalni postopek preiskave v zvezi s prvo premostitveno dokapitalizacijo (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka Piraeus) (5).
(8)
GSFS je decembra 2012 banki Piraeus odobril drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 553 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: druga premostitvena dokapitalizacija). 21. decembra 2012 je banki Piraeus tudi izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala banke in zamenljivih kapitalskih instrumentih, ki bodo izdani, v skupnem znesku do 1 082 milijonov EUR (6). Grški organi so navedene ukrepe Komisiji priglasili 20. decembra 2012 (7).
(9)
Banka Piraeus je septembra 2012 sporočila, da namerava od družbe Société Générale S.A. (v nadaljnjem besedilu: družba Société Générale) prevzeti banko Geniki. Komisija je med septembrom in oktobrom opravila številne telekonference in izmenjave elektronske pošte s predstavniki grških organov in banke Piraeus v zvezi s prevzemom banke Geniki.
(10)
Banka Piraeus je 19. oktobra 2012 z družbo Société Générale podpisala pogodbo o nakupu delnic v zvezi s prevzemom celotnega deleža družbe Société Générale (99,08 %) v banki Geniki.
(11)
Službe Komisije so 12. decembra 2012 Grčiji poslale dopis, ki je vključeval predhodno oceno prevzema banke Geniki.
(12)
Banka Piraeus je 26. februarja 2013 obvestila Komisijo o svojih namenih prevzema Millennium Bank Greece S.A. (v nadaljnjem besedilu: banka MBG). Komisija je opravila več telekonferenc in izmenjav elektronske pošte z grškimi organi in banko Piraeus v zvezi s prevzemom banke MBG.
(13)
Službe Komisije so 25. marca 2013 Grčiji poslale dopis, ki je vključeval predhodno oceno prevzema banke MBG.
(14)
Banka Piraeus je 22. aprila 2013 sporočila, da je sklenila pogodbo z Millennium Banco Comercial Portugues (v nadaljnjem besedilu: banka BCP) v zvezi s prevzemom celotnega delniškega kapitala banke MBG in udeležbo banke BCP v prihodnjem povečanju kapitala banke Piraeus.
(15)
GSFS je 3. junija 2013 prvo in drugo premostitveno kapitalizacijo delno pretvoril v lastniški kapital v skupnem znesku 5 891 milijonov EUR. Banki Piraeus je tudi zagotovil dodatni znesek v višini 1 094 milijonov EUR, kot se je zavezal, ko je banka Piraeus prevzela dobri del Agricultural Bank of Greece (v nadaljnjem besedilu: banka ATE) in grških podružnic treh ciprskih bank (glej oddelek 1.2). Poleg tega so zasebni vlagatelji vložili 1 444 milijonov EUR. Skupna dokapitalizacija je znašala 8 429 milijonov EUR in se navaja kot „dokapitalizacija iz pomladi 2013“.
(16)
Grški organi so 19. decembra 2013 Komisiji predložili informacije o pogojih dokapitalizacije iz pomladi 2013.
(17)
Grški organi so končni načrt prestrukturiranja banke Piraeus (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja) Komisiji predložili 25. junija 2014. Istega dne so predložili informacije o ELA z državnim jamstvom. Navedli so, da nameravajo banki Piraeus še naprej zagotavljati tako likvidnostno pomoč, pa tudi državna jamstva za dolžniške instrumente in državna obligacijska posojila na podlagi programa pomoči grškim bankam.
(18)
Komisija je med upravnim postopkom opravila številne sestanke, telekonference in izmenjave elektronske pošte s predstavniki grških organov in banke Piraeus.
(19)
Grčija je privolila, da se ta sklep izjemoma sprejme samo v angleškem jeziku.
1.2 POSTOPEK V ZVEZI S PREVZETIMI PODJETJI
1.2.1 Postopek v zvezi z banko ATE
(20)
Grčija je aprila 2011 dokapitalizirala banko ATE s 1 445 milijoni EUR (znesek, ki je vključeval 675 milijonov EUR, prvotno odobrenih na podlagi grške sheme dokapitalizacije). Poleg tega je banka ATE prejela likvidnostno pomoč v višini 6 103 milijonov EUR. Komisija je s sklepom z dne 23. maja 2011 odobrila navedene ukrepe na podlagi načrta prestrukturiranja banke ATE (v nadaljnjem besedilu: sklep o prestrukturiranju banke ATE) (8).
(21)
Grčija je 29. decembra 2011 sodelovala pri novi izdaji delnic s pravico prednostnega nakupa banke ATE v višini 290 milijonov EUR.
(22)
Grčija je 22. marca 2012 predložila poročilo Banke Grčije, v katerem je bilo predlagano reševanje banke ATE s postopkom nakupa in prevzema (9) izbranih sredstev in obveznosti banke ATE (v nadaljnjem besedilu: prenesene dejavnosti banke ATE), medtem ko bi bila preostala sredstva in obveznosti rešeni prek slabe banke.
(23)
Banka Piraeus je julija 2012 napovedala prevzem s pripojitvijo dobrega dela banke ATE, ki je bila dana v likvidacijo.
(24)
GSFS se je takrat zavezal, da bo kril kapitalske potrebe banke Piraeus, izhajajoče iz pridobljenih sredstev. Banka Grčije je 27. januarja 2013 ugotovila, da kapital, potreben za regulativne namene zaradi prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE, znaša 570 milijonov EUR, ki jih bo kril GSFS.
(25)
Komisija je s sklepom z dne 3. maja 2013 (10) (v nadaljnjem besedilu: sklep o likvidaciji banke ATE) sklenila, da ukrepi podpore, odobreni ob prenosu prenesenih dejavnosti banke ATE, ne pomenijo državne pomoči za banko Piraeus, ampak za prenesene dejavnosti banke ATE. Poleg tega je ugotovila, da bi bila pomoč združljiva z notranjim trgom, če načrt prestrukturiranja banke Piraeus, ki zdaj vključuje prenesene dejavnosti banke ATE, omogoča ponovno vzpostavitev njenega dolgoročno uspešnega poslovanja.
(26)
GSFS je junija 2013 v banko Piraeus vložil 570 milijonov EUR v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013 (11).
1.2.2 Postopek v zvezi z grškimi posli Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank in Hellenic Bank (v nadaljnjem besedilu: tri ciprske banke)
(27)
Po izrednem sestanku Euroskupine (12)15. marca 2013 so ciprski organi in Evropska unija, Mednarodni denarni sklad (v nadaljnjem besedilu: MDS) in Evropska centralna banka (v nadaljnjem besedilu: ECB) dosegli politični dogovor o politiki, ki bo podlaga za prihodnji program makroekonomskega prilagajanja. Med drugim so se zlasti dogovorili, da bodo posli treh ciprskih bank v Grčiji preneseni na grško banko.
(28)
Banka Piraeus in druge grške banke so izrazile interes za prevzem poslov treh ciprskih bank v Grčiji.
(29)
GSFS je 22. marca 2013 privolil v to, da banka Piraeus izdela ponudbo za prevzem grških podružnic, vlog in posojil treh ciprskih bank. Ponudba banke Piraeus je bila pogojena s tem, da GSFS zagotovi lastniški kapital za banko Piraeus v znesku, ki je enak ceni, plačani za lastniški kapital prevzetega podjetja.
(30)
Grški organi in GSFS so službe Komisije podrobno obveščali o razvoju dogodkov in pogojih prevzema.
(31)
Banka Piraeus je 26. marca 2013 z vsako od treh ciprskih bank podpisala pogodbo o prodaji in prenosu v zvezi z njihovimi grškimi dejavnostmi (vloge, posojila in mreža podružnic).
(32)
Kot je bilo dogovorjeno marca 2013, je GSFS v banko Piraeus vložil kapital v višini 524 milijonov EUR (13), da bi lahko izpolnjevala kapitalske potrebe, nastale zaradi prevzema navedenih sredstev.
2. OPIS
2.1 BANKA PIRAEUS IN NJENE TEŽAVE
2.1.1 Splošno ozadje grškega bančnega sektorja
(33)
Realni bruto domači proizvod Grčije (v nadaljnjem besedilu: BDP) se je od leta 2008 do leta 2012 zmanjšal za 20 %, kot je prikazano v preglednici 1. Zaradi tega so se grške banke spopadale s hitro rastočo stopnjo nevračila posojil za grška gospodinjstva in podjetja (14). Ta razvoj dogodkov je negativno vplival na donosnost sredstev grških bank in privedel do kapitalskih potreb.
Preglednica 1
Rast realnega BDP v Grčiji, 2008-2013
Grčija
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Rast realnega BDP, v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Vir:
Eurostat, na voljo na spletnem naslovu: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(34)
Poleg tega je Grčija februarja 2012 izvedla izmenjavo obveznic z zasebnim sektorjem, kar je znano kot udeležba zasebnega sektorja (v nadaljnjem besedilu: program PSI). Grške banke so sodelovale v programu PSI, v katerem je grška vlada obstoječim zasebnim imetnikom obveznic ponudila nove vrednostne papirje (vključno z novimi grškimi državnimi obveznicami (v nadaljnjem besedilu: GDO), vrednostnimi papirji, vezanimi na BDP, in obveznicami PSI, ki jih je izdal evropski instrument za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: EFSF)) v zameno za obstoječe GDO s 53,5-odstotno nominalno diskontno stopnjo in daljšimi ročnostmi (15). Grški organi so rezultate navedene izmenjave obveznic objavili 9. marca 2012 (16). Izmenjava je povzročila velike izgube za imetnike obveznic (ki jih je Banka Grčije ocenila na povprečno 78 % nominalne vrednosti starih GDO za grške banke) in kapitalske potrebe, ki so bile vknjižene za nazaj v računovodske izkaze grških bank za leto 2011. Skupne izgube glavnih grških bank zaradi PSI so povzete v preglednici 2.
Preglednica 2
Skupne izgube glavnih grških bank zaradi PSI (v milijonih EUR)
Banke
Nominalna vrednost GDO
Nominalna vrednost državnih posojil
Skupna nominalna vrednost
Izguba pri GDO zaradi PSI
Izguba pri državnih posojilih zaradi PSI
Skupna bruto izguba zaradi PSI
Skupna bruto izguba zaradi PSI/navadni lastniški temeljni kapital (%)
Skupna bruto izguba zaradi PSI/skupna sredstva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
ATEbank
5 164
608
5 772
3 873
456
4 329
1 144
17,1
Geniki
384
7
391
287
5
292
78,1
8,9
MBG
185
0
185
137
0
137
29
2,2
Vir:
Banka Grčije, Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja, december 2012, str. 14.
(35)
Ker so se grške banke zaradi programa PSI in nadaljevanja recesije spopadale z velikimi kapitalskimi primanjkljaji, so bila z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah (v nadaljnjem besedilu: MEFP) drugega programa prilagoditve za Grčijo, ki so ga 11. marca 2012 sklenili grška vlada, Evropska unija, MDS in ECB, zagotovljena sredstva za dokapitalizacijo navedenih bank. Grški organi so skupne potrebe po dokapitalizaciji bank in stroške reševanja, ki naj bi se financirali na podlagi navedenega programa, ocenili na 50 milijard EUR (17). Navedeni znesek je bil izračunan na podlagi stresnega testa, ki ga je opravila Banka Grčije za obdobje od decembra 2011 do decembra 2014 (v nadaljnjem besedilu: stresni test iz leta 2012) in je temeljil na napovedi izgube iz posojil, ki jo je opravila družba Blackrock (18). Sredstva za dokapitalizacijo grških bank so na voljo prek GSFS. V preglednici 3 je povzet izračun kapitalskih potreb za glavne grške banke, kot izhajajo iz stresnega testa iz leta 2012.
Preglednica 3
Stresni test iz leta 2012: kapitalske potrebe glavnih grških bank (v milijonih EUR)
Banke
Referenčni navadni lastniški temeljni kapital (dec. 2011)
Skupna bruto izguba zaradi PSI (dec. 2011)
Rezervacije, povezane s PSI (junij 2011)
Napovedi bruto kumulativne izgube za kreditno tveganje
Rezervacije za izgube iz posojil (dec. 2011)
Interno ustvarjanje kapitala
Ciljni navadni lastniški temeljni kapital (dec. 2014)
Kapitalske potrebe
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
ATEbank
378
-4 329
836
-3 383
2 344
468
1 234
4 920
Geniki
374
- 292
70
-1 552
1 309
-40
150
281
MBG
473
- 137
0
- 638
213
-79
230
399
Vir:
Banka Grčije, Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja, december 2012, str. 8.
(36)
V skladu z MEFP iz marca 2012 bodo imele „banke, ki predložijo izvedljive načrte za zbiranje kapitala, […] možnost, da zaprosijo za javno pomoč in jo prejmejo na način, s katerim se ohranijo spodbude za zasebni sektor za vlaganje kapitala in tako zmanjša breme za davkoplačevalce“ (19). Banka Grčije je ugotovila, da so samo štiri največje banke (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus in Alpha Bank) predložile izvedljive načrte za zbiranje kapitala (20). Prvo dokapitalizacijo GSFS so prejele maja 2012.
(37)
Domače vloge v bankah v Grčiji so se od konca leta 2009 do junija 2012 zmanjšale za skupaj 37 % zaradi recesije in politične negotovosti. Navedene banke so morale plačevati višje obrestne mere, če so želele ohraniti vloge. Stroški vlog so se povečali, zaradi česar se je zmanjšala neto obrestna marža bank. Ker so grške banke izgubile dostop do financiranja na medbančnih trgih, so postale v celoti odvisne od financiranja iz Eurosistema (21), vedno večji del tega financiranja pa je bil v obliki ELA z državnim jamstvom, ki jo je odobrila Banka Grčije.
(38)
Grčija je 3. decembra 2012 začela izvajati program odkupa novih GDO, ki so jih vlagatelji prejeli v okviru programa PSI, po cenah, ki so se gibale od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrednosti (22). Grške banke so sodelovale pri navedenem programu odkupa, ki je pokazal nadaljnje izgube v njihovih bilancah stanja, ker je večina računovodske izgube (tj. razlike med tržno vrednostjo in nominalno vrednostjo), vknjižene za te nove GDO v času programa PSI, postala dokončna in nepreklicna (23).
(39)
Decembra 2012 so štiri največje grške banke prejele drugo premostitveno dokapitalizacijo GSFS.
(40)
Spomladi 2013 je bila premostitvena dokapitalizacija štirih bank pretvorjena v trajno dokapitalizacijo v navadnih delnicah, pri čemer je imel GSFS v vsaki od štirih bank več kot 80-odstotni delež. Za banke, ki jim je uspelo pritegniti vnaprej določeni znesek zasebnega kapitala (banka Piraeus, Alpha Bank in National Bank of Greece), je GSFS prejel neglasovalne delnice, zasebnim vlagateljem pa so bili odobreni nakupni boni za delnice GSFS.
(41)
Banka Grčije je julija 2013 najela svetovalca za izvedbo diagnostične študije o portfeljih posojil vseh grških bank. Svetovalec je pripravil napovedi kreditne izgube za portfelje domačih posojil vseh grških bank in posojila z grškim tveganjem v tujih podružnicah in hčerinskih družbah za obdobje treh let in pol in za čas trajanja posojila. Z analizo so bile pripravljene napovedi kreditne izgube na podlagi dveh makroekonomskih scenarijev, tj. osnovnega in neugodnega. Banka Grčije je napovedi kreditne izgube za portfelje tujih posojil ocenila na podlagi nekaterih podatkov svetovalca.
(42)
Banka Grčije je na podlagi ocene napovedi kreditne izgube, ki jo je opravil svetovalec, jeseni 2013 začela nov stresni test (v nadaljnjem besedilu: stresni test iz leta 2013), da bi ocenila trdnost kapitalskega položaja grških bank na podlagi osnovnega in neugodnega scenarija. Banka Grčije je oceno kapitalskih potreb opravila s strokovno pomočjo drugega svetovalca.
(43)
Ključne komponente ocene kapitalskih potreb na podlagi stresnega testa iz leta 2013 so bile (i) napovedi kreditne izgube (24) za portfelje posojil bank na konsolidirani podlagi za grško in tuje tveganje, brez obstoječih rezervacij za posojila, ter (ii) ocenjena donosnost iz poslovanja bank za obdobje od junija 2013 do decembra 2016 na podlagi zadržane prilagoditve načrtov prestrukturiranja, ki so bili Banki Grčije predloženi v četrtem četrtletju 2013. V preglednici 4 je povzet izračun kapitalskih potreb za glavne grške banke na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju za stresni test iz leta 2013.
Preglednica 4
Stresni test iz leta 2013: kapitalske potrebe grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju (v milijonih EUR)
Banke
Referenčni navadni lastniški temeljni kapital (junij 2013) (1)
Rezervacije za izgube iz posojil (junij 2013) (2)
Napovedi kreditne izgube za grško tveganje (3)
Napovedi kreditne izgube za tuje tveganje (25) (4)
Interno ustvarjanje kapitala (5)
Delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala v stresnem testu (december 2016) (6)
Kapitalske potrebe (7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (26)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (27)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
(44)
Banka Grčije je 6. marca 2014 objavila rezultate stresnega testa iz leta 2013 in banke pozvala, naj do sredine aprila 2014 predložijo svoje načrte za zbiranje kapitala za kritje kapitalskih potreb na podlagi osnovnega scenarija.
(45)
Banke so od konca marca 2014 do začetka maja 2014 izvedle povečanje kapitala.
2.1.2 Upravičenec
(46)
Banka Piraeus zagotavlja univerzalne bančne storitve, predvsem v Grčiji, srednji, vzhodni in jugovzhodni Evropi (Romunija, Bolgarija, Srbija, Albanija, Ukrajina in Ciper) ter Egiptu. Ponuja vse bančne in finančne produkte ter storitve za gospodinjstva in podjetja. Dejavna je na področjih bančnega poslovanja za prebivalstvo, bančnega poslovanja za podjetja in zasebnega bančništva, upravljanja premoženja, zakladništva in investicijskega bančništva. Banka Piraeus je registrirana v Grčiji, njene delnice pa kotirajo na atenski borzi. Na dan 30. decembra 2012 je imela skupaj 18 597 zaposlenih (28).
(47)
Banka Piraeus je sodelovala v programu PSI, v katerem je izmenjala GDO in državna posojila z nominalno vrednostjo v višini 7,7 milijarde EUR. Njeni skupni stroški v zvezi s PSI so znašali približno 5 911 milijonov EUR pred obdavčitvijo in so bili v celoti knjiženi v izkazih za leto 2011 (29). Banka Piraeus je v času programa odkupa iz decembra 2012 prodala nove GDO, ki jih je prejela v okviru PSI, po močno diskontirani nominalni vrednosti. Navedena prodaja je pokazala njene izgube pri novih GDO.
(48)
Ključni podatki za banko Piraeus iz decembra 2010, decembra 2011, decembra 2012 in decembra 2013 (konsolidirani podatki) so prikazani v preglednici 5.
Preglednica 5
Ključni podatki za banko Piraeus za leta 2010, 2011, 2012 in 2013
Poslovni izid
(v milijonih EUR)
2010
2011
2012 (30)
2013 (31)
Čisti prihodki iz obresti
1 207
1 194
1 047
1 664
Skupni prihodki iz poslovanja
1 510
1 245
1 921
2 205
Skupni odhodki iz poslovanja
(884)
(840)
(931)
(1 680)
Prihodki pred rezervacijami
625
405
989
525
Izgube zaradi oslabitev za kritje kreditnega tveganja
(611)
(1 973)
(2 519)
(2 536)
Izgube zaradi oslabitev pri GDO in posojilih, upravičenih do PSI
(5 911)
Slabo ime
351
3 810
Čisti dobiček/izguba
(21)
(6 618)
(507)
2 546
Izbrani podatki o obsegu
(v milijonih EUR)
31. december 2010
31. december 2011
31. december 2012 (31)
31. december 2013 (32)
Neto posojila in predplačila strankam skupaj
(neto)
40 150
35 634
44 613
62 366
Vloge
29 475
21 796
36 971
54 279
Sredstva skupaj
57 561
49 352
70 408
92 010
Lastniški kapital skupaj (30)
3 273
(1 940)
(2 316)
8 543
(49)
Iz preglednice 5 je razvidno, da je imela banka Piraeus poleg velikih izgub, ki jih je leta 2011 vknjižila zaradi programa PSI (5 911 milijonov EUR (33)), do sredine leta 2012 težave zaradi upadanja prihodkov (med drugim zaradi višjih stroškov vlog) ter visokih in rastočih izgub zaradi oslabitve njenega portfelja posojil v Grčiji in tujini. Likvidnostni položaj banke so močno prizadeli odlivi vlog. Navedeni položaj se je nekoliko izboljšal, ko je banka Piraeus julija 2012 začela s prevzemi.
(50)
Banka Grčije je na podlagi stresnega testa iz leta 2013 kapitalske potrebe banke Piraeus ocenila na 465 milijonov EUR v osnovnem scenariju.
(51)
Banka Piraeus je marca 2014 izvedla povečanje kapitala v višini 1 752 milijonov EUR, da bi pokrila kapitalske potrebe, navedene v uvodni izjavi 50, in odplačala 940 milijonov EUR v prednostnih delnicah, ki jih je imela Grčija (34). V nasprotju s povečanjem kapitala banke Eurobank aprila 2014 GSFS banki Piraeus ni izdal zaveze, da bo vložil kapital v okviru povečanja kapitala v primeru nezadostnega zasebnega povpraševanja. Povečanje njenega kapitala je bilo doseženo s ponudbo kapitala brez predkupne pravice (tj. povečanje kapitala z odpovedjo predkupne pravice delničarjev) za mednarodne vlagatelje in z javno ponudbo v Grčiji. Vpisna cena je bila določena na 1,7 EUR na delnico.
(52)
Po povečanju kapitala je banka Piraeus 22. maja 2014 sporočila, da je odkupila prednostne delnice Grčije v skupnem znesku 750 milijonov EUR (35).
2.2 PREVZEMI GRŠKIH BANČNIH DEJAVNOSTI S STRANI BANKE PIRAEUS
2.2.1 Prevzem banke ATE
(53)
Banko ATE je leta 1929 ustanovila Grčija kot nepridobitno organizacijo. Do zgodnjih 90. let je bila banka ATE specializirana finančna institucija, ki je podpirala razvoj kmetijskega sektorja v imenu grške države. Decembra 2000 je bila uvrščena na atensko borzo. 14. novembra 2011 je bila Grčija glavni delničar banke ATE z 89,9-odstotnim deležem.
(54)
Banka ATE je opravljala vse bančne dejavnosti, za prebivalstvo in podjetja, zagotavljala finančne storitve, kot so zavarovalne dejavnosti in dajanje v najem, ter pridobila velike deleže v družbah, ki delujejo v nefinančnih sektorjih, vključno z industrijo proizvodnje sladkorja in mleka.
(55)
Julija 2012 je banka ATE svoje storitve ponujala prek svoje mreže 468 podružnic in zaposlovala 5 024 oseb. Julija 2012 so njene skupne vloge znašale 14,9 milijarde EUR v skupnih sredstvih v višini 21,8 milijarde EUR (36).
(56)
Banka ATE je od leta 2006 svoje storitve ponujala tudi zunaj Grčije s 74-odstotnim deležem v ATE Bank Romania ter 20,3-odstotnim deležem navadnega delniškega kapitala in 25 % prednostnih delnic v AIKBanka Serbia.
(57)
Težave banke ATE so se pojavile pred grško dolžniško krizo, predvsem zaradi slabe kakovosti sredstev in tradicionalno nizke donosnosti pred oslabitvijo. Poleg tega je grška dolžniška kriza prizadela vse grške banke, vključno z banko ATE, na dva načina: (i) izguba dostopa Grčije do mednarodnih trgov dolžniških vrednostnih papirjev je hudo prizadela likvidnostni položaj grških bank ter (ii) poslabšala se je kakovost sredstev in povečale so se oslabitve.
(58)
Grčija je aprila 2011 dokapitalizirala banko ATE s 1 445 milijoni EUR (ki so vključevali 675 milijonov EUR, prvotno odobrenih na podlagi grškega ukrepa dokapitalizacije). Poleg tega je banka ATE prejela likvidnostno pomoč v višini 6 103 milijonov EUR. Komisija je navedene ukrepe odobrila v sklepu o prestrukturiranju banke ATE.
(59)
Kljub temu se je kapitalski položaj banke ATE v drugi polovici leta 2011 poslabšal predvsem zaradi njenega sodelovanja v programu PSI. Kot je prikazano v preglednici 2, so njeni skupni stroški v zvezi s PSI znašali približno 4 329 milijonov EUR pred obdavčitvijo in so bili v celoti knjiženi v izkazih za leto 2011. Kot je prikazano v preglednici 3, so bile kapitalske potrebe prenesenih dejavnosti banke ATE ocenjene na 4 920 milijonov EUR.
(60)
Grčija je 22. marca 2012 predložila poročilo Banke Grčije, v katerem je bilo predlagano reševanje banke ATE s postopkom nakupa in prevzema v zvezi s prenesenimi dejavnostmi banke ATE, medtem ko bi se preostala sredstva in obveznosti reševali prek slabe banke. Banka Piraeus in druga velika grška banka sta GSFS predložili nezavezujoči ponudbi. Upravni odbor GSFS je 26. julija 2012 odobril ponudbo banke Piraeus.
(61)
Banka Grčije je 27. julija 2012 izvedla prenos prenesenih dejavnosti banke ATE na banko Piraeus (37).
(62)
Ker so prenesene dejavnosti banke ATE vsebovale manj sredstev po pošteni vrednosti kot obveznosti, je moral GSFS v skladu s sklepom Banke Grčije z dne 28. januarja 2013 nadomestiti razliko med prenesenimi sredstvi in prenesenimi obveznostmi, tj. likvidnostno vrzel. Banka Grčije je na podlagi revidiranih podatkov ugotovila, da bo likvidnostna vrzel 7 471 milijonov EUR, in GSFS je banki Piraeus odobril obveznice evropskega instrumenta za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: obveznice EFSF), vredne 7 471 milijonov EUR.
(63)
Poleg tega se je GSFS zavezal, da bo banki Piraeus zagotovil kapital za kapitalizacijo prenesenih dejavnosti banke ATE v višini do 9 %. Navedeni znesek je bil najprej ocenjen na 500 milijonov EUR, vendar je bil končni znesek določen na 570 milijonov EUR. GSFS je v banko Piraeus vložil končni znesek v zameno za navadne delnice v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013.
(64)
Banka Piraeus je prenesene dejavnosti banke ATE prevzela za nakupno ceno 95 milijonov EUR.
2.2.2 Prevzem banke Geniki
(65)
Banka Geniki je bila ustanovljena leta 1937. Zagotavljala je finančne storitve v sektorjih bančnega poslovanja za prebivalstvo, bančnega poslovanja za podjetja in storitev kapitalskega trga. Družba Société Générale je leta 2004 pridobila večino delnic banke Geniki. Banka Geniki je imela na dan 31. decembra 2012 104 podružnice in 1 391 zaposlenih (38). Skupna sredstva so znašala 2,6 milijarde EUR, skupna neto posojila 1,9 milijarde EUR in vloge približno 2 milijardi EUR (39).
(66)
Grška dolžniška kriza je zelo negativno vplivala na uspešnost bančnega sektorja. Poleg tega je sodelovanje grških bank v programu PSI povzročilo hitro poslabšanje njihovega kapitalskega položaja. Kot je prikazano v preglednici 2, so skupni stroški banke Geniki v zvezi s PSI znašali približno 292 milijonov EUR pred obdavčitvijo in so bili v celoti knjiženi v njenih izkazih za leto 2011. Kot je prikazano v preglednici 3, je bil znesek kapitalskih potreb banke Geniki ocenjen na 281 milijonov EUR in izračunan na podlagi stresnega testa, ki ga je opravila Banka Grčije.
(67)
Družba Société Générale se je junija 2012 v poskusu, da bi prodala banko Geniki, obrnila na vse štiri velike grške banke. Za prevzem banke Geniki se je zanimala samo banka Piraeus.
(68)
Pogajanja med družbo Société Générale in banko Piraeus za prodajo banke Geniki so 19. oktobra 2012 privedla do uradnega dogovora, na podlagi katerega: (i) bo družba Société Générale prodala in banka Piraeus kupila 99,08-odstotni delež družbe Société Générale v banki Geniki ter (ii) družba Société Générale odstopila in prenesla ter banka Piraeus prevzela 100 % predplačil delniškega kapitala za banko Geniki, ki jih je Société Générale dodelila in jih bo dodelila v prihodnosti. Société Générale je nazadnje privolila v predplačilo v višini približno 290 milijonov EUR za banko Geniki in vpis obveznice, ki jo je izdala banka Piraeus, v znesku približno 170 milijonov EUR. Banka Piraeus je nato banko Geniki prevzela za 1 milijon EUR.
(69)
Banka Piraeus je 14. decembra 2012 sporočila, da je prevzem deleža družbe Société Générale v banki Geniki končan.
2.2.3 Prevzem grških poslov treh ciprskih bank
(70)
Bank of Cyprus, Cyprus Popular Bank in Hellenic Bank so bile ustanovljene leta 1899, leta 1901 oziroma leta 1976.
(71)
Po izrednem sestanku Euroskupine 15. marca 2013 so Evropska unija, MDS in ECB dosegli dogovor o glavnih parametrih načrta za reševanje za Ciper. Grški odbor za sistemsko stabilnost (v nadaljnjem besedilu: GOSS) je soglasno predlagal prenos grških sredstev in obveznosti podružnic treh ciprskih bank v Grčiji na obstoječo grško banko. Zlasti je navedel, da „so […] (40) z dogovorom v celoti zaščiteni imetniki vlog v grških podružnicah [treh ciprskih bank], grški javni interes in finančna stabilnost ter da dogovor ne pomeni bremena za grški javni dolg“.
(72)
Banka Grčije je bila zadolžena za preučitev morebitnega interesa grških bank in je v tem okviru objavila razpis za zbiranje ponudb. Poleg tega je GSFS privolil v kritje kapitalskih potreb (prevzemnika), ki bi nastale zaradi prevzema grških podružnic treh ciprskih bank.
(73)
V preglednici 6 so povzeta sredstva in obveznosti treh ciprskih bank, ki so bili nazadnje preneseni na banko Piraeus (v nadaljnjem besedilu: ciprske prenesene dejavnosti).
Preglednica 6
Prenesene dejavnosti treh ciprskih bank
Prenesene dejavnosti
Sredstva
Vsa grška posojila, vključno z najemom in faktoringom
Posojila na področju pomorskega prometa ter druga posojila, ki izvirajo iz Grčije, se upravljajo v Grčiji in so knjižena v ciprskem portfelju posojil
Osnovna sredstva (razen odloženih terjatev za davek)
Obveznosti
Vse vloge treh ciprskih bank, zbrane v Grčiji
Vir:
Pismo o nameri, Izločitev in prodaja grških sredstev ciprskih bank, 10. april 2013.
(74)
Sredstva, prenesena na banko Piraeus, so znašala približno 18,9 milijarde EUR, obveznosti pa približno 15 milijard EUR. Vendar so se stranke posla dogovorile, da bodo upoštevale znesek izgub, ki je bil napovedan v poročilu PIMCO za banke na Cipru na podlagi neugodnega scenarija (41). Glede na poročilo PIMCO je vrednost sredstev, ki bi bila prenesena na banko Piraeus, znašala približno 16,5 milijarde EUR. Prenesene obveznosti so znašale približno 14,5 milijarde EUR.
(75)
21. in 22. marca 2013 so samo tri banke, med katerimi je bila banka Piraeus, predložile nezavezujoče ponudbe.
(76)
GSFS je 22. marca 2013 privolil, da banka Piraeus prevzame posle treh ciprskih bank v Grčiji. Skupno plačilo banke Piraeus za prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti je bilo 524 milijonov EUR. Zlasti je bilo dogovorjeno, da bo banka Piraeus plačala 237 milijonov EUR za prevzem prenesenih dejavnosti Bank of Cyprus, 258 milijonov EUR za prevzem prenesenih dejavnosti Cyprus Popular Bank in 29 milijonov EUR za prevzem prenesenih dejavnosti Hellenic Bank.
(77)
GSFS je junija 2013 v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013 (42) v banko Piraeus vložil kapital v višini 524 milijonov EUR za kritje nakupne cene, ki jo je plačala banka Piraeus.
2.2.4 Prevzem banke MBG
(78)
Banka MBG je bila ustanovljena leta 2000. Na dan 31. decembra 2012 je imela 119 podružnic in 1 174 zaposlenih (43).
(79)
Banka Piraeus je 22. aprila 2013 podpisala dokončni dogovor z banko BCP v zvezi s prevzemom celotnega delniškega kapitala banke MBG in udeležbo banke BCP v prihodnjem povečanju kapitala banke Piraeus.
(80)
V skladu z navedenim dogovorom bi banka BCP prispevala 400 milijonov EUR k regulatorni dokapitalizaciji banke MBG (od katerih je banka BCP 139 milijonov EUR prispevala že decembra 2012) s pretvorbo podrejenih in prednostnih posojil banke BCP v lastniški kapital banke MBG. Poleg tega bi banka MBG vse financiranje, ki ji ga je v preteklosti zagotovila banka BCP, vrnila v dveh obrokih: 650 milijonov EUR bi plačala na datum sklenitve posla, znesek v višini približno 250 milijonov EUR pa bi plačala v šestih mesecih od sklenitve posla. Nazadnje, banka BCP bi prispevala 400 milijonov EUR k dokapitalizaciji banke Piraeus na podlagi zasebnega plasiranja z izključitvijo predkupnih pravic. Banka Piraeus bi nato v celoti dokapitalizirano banko MBG prevzela za 1 milijon EUR.
(81)
Banka Piraeus je 19. junija 2013 sporočila, da je prevzem banke MBG končan.
2.2.5 Pregled skupnega učinka prevzemov
(82)
Preglednica 7 vsebuje pregled učinka zaporednih prevzemov na velikost in obliko banke Piraeus v Grčiji (nobeden od prevzetih subjektov ni vključeval tuje aktive, razen prenesenih dejavnosti banke ATE, ki so vključevale majhna romunska sredstva). Zaradi teh prevzemov ima banka Piraeus zdaj največji tržni delež na grškem trgu vlog in posojil.
Preglednica 7
Učinek zaporednih prevzemov na velikost banke Piraeus v Grčiji
31.12.2012
Samo Grčija
Stanje same banke Piraeus
ATE
Geniki
Ciprske banke
MBG
NOVA SKUPINA
Bruto posojila
27 727
12 200
3 308
24 194
4 710
72 138
delež nove skupine
38 %
17 %
5 %
34 %
7 %
100 %
Neto posojila
24 811
11 527
1 909
19 481
4 236
61 964
delež nove skupine
40 %
19 %
3 %
31 %
7 %
100 %
Vloge
15 412
14 986
2 014
14 427
2 912
49 752
delež nove skupine
31 %
30 %
4 %
29 %
6 %
100 %
Zaposleni
5 926
5 019
1 420
5 268
1 186
18 819
delež nove skupine
31 %
27 %
8 %
28 %
6 %
100 %
Podružnice
325
460
104
307
120
1 316
delež nove skupine
25 %
35 %
8 %
23 %
9 %
100 %
Vir:
Podatki, ki jih je 10. junija 2014 predložila banka Piraeus.
2.3 UKREPI POMOČI
2.3.1 Ukrepi pomoči, odobreni banki Piraeus na podlagi programa pomoči grškim bankam (ukrepa L1 in A)
(83)
Banka Piraeus je v okviru programa pomoči grškim bankam prejela več oblik pomoči, in sicer na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil.
2.3.1.1 Državna likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil (ukrep L1)
(84)
Banka Piraeus je prejela in še prejema pomoč na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil. Navedena pomoč bo v tem sklepu opisana kot „ukrep L1“. Banka Piraeus je leta 2010 izdala obveznice z državnim jamstvom v skupnem znesku 9,9 milijarde EUR. Grčija je banki Piraeus posodila tudi 1 289 milijonov EUR v državnih obveznicah. Ob koncu marca 2014 je bil neporavnani znesek državnih obveznic 1 024 milijonov EUR (44).
(85)
Grški organi so v načrtu prestrukturiranja banke Piraeus, ki so ga Komisiji predložili 25. junija 2014, zaprosili za dovoljenje za nadaljnje izdajanje jamstev in posojanje državnih obveznic banki Piraeus na podlagi programa pomoči grškim bankam v obdobju prestrukturiranja, če bi nastala potreba po taki likvidnostni podpori, čeprav ni pričakovati, da se bo to zgodilo.
2.3.1.2 Državna dokapitalizacija, odobrena na podlagi ukrepa dokapitalizacije (ukrep A)
(86)
Banka Piraeus je maja 2009 in decembra 2011 od Grčije na podlagi ukrepa dokapitalizacije iz programa pomoči grškim bankam prejela kapitalska vložka v višini 370 milijonov EUR oziroma 380 milijonov EUR, kar skupaj znaša 750 milijonov EUR (ukrep A) in ustreza približno 2,1 % tveganju prilagojene aktive (v nadaljnjem besedilu: RWA) (45) banke Piraeus v tistem času.
(87)
Dokapitalizacija je bila izvedena v obliki prednostnih delnic, ki jih je vpisala Grčija, s kuponom z nominalno obrestno mero 10 % in petletno ročnostjo.
(88)
Banka Piraeus je prednostne delnice odkupila 22. maja 2014, kot je opisano v uvodni izjavi 52.
2.3.2 ELA z državnim jamstvom (ukrep L2)
(89)
ELA je izreden ukrep, ki solventni finančni instituciji, ki se srečuje z začasnimi likvidnostnimi težavami, omogoči prejemanje financiranja iz Eurosistema, ne da bi taka operacija bila del enotne monetarne politike. Obrestna mera, ki jo finančna institucija plača za ELA, je za […] bazičnih točk višja od obresti, ki jih plačuje za redno refinanciranje centralne banke.
(90)
Za program ELA je odgovorna Banka Grčije, kar pomeni, da vse stroške in tveganja, povezana z zagotavljanjem ELA, nosi Banka Grčije (46). Grčija je Banki Grčije odobrila državno jamstvo za celotni znesek ELA, ki ga je odobrila Banka Grčije. Minister za finance lahko na podlagi člena 50(7) zakona št. 3943/2011, s katerim je bil spremenjen člen 65(1) zakona št. 2362/1995, odobri jamstva v imenu države za Banko Grčije, da se zavarujejo terjatve Banke Grčije do kreditnih institucij. Banke, upravičene do ELA, morajo državi plačati premijo za jamstvo v višini […] bazičnih točk.
(91)
Banka Piraeus je 31. decembra 2011 prejela ELA z državnim jamstvom v višini 11,64 milijarde EUR, medtem ko je 31. decembra 2012 prejela ELA z državnim jamstvom v višini 31,4 milijarde EUR (47). Po močnem upadu leta 2013 je banka Piraeus na koncu tega leta prejela samo 750 milijonov EUR ELA z državnim jamstvom.
2.3.3 Ukrepi pomoči, odobreni banki Piraeus prek GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4)
(92)
Banka Piraeus je od leta 2012 prejela pomoč v okviru različnih ukrepov kapitalske podpore, ki jih je odobril GSFS. Preglednica 8 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.
Preglednica 8
Ukrepi pomoči, odobreni banki Piraeus prek GSFS
Prva premostitvena dokapitalizacija - maj 2012
(v milijonih EUR)
Druga premostitvena dokapitalizacija - december 2012
(v milijonih EUR)
Pismo o zavezi - december 2012
(v milijonih EUR)
Udeležba v dokapitalizaciji iz maja 2013
(v milijonih EUR) (48)
Ukrep
B1
B2
B3
B4
Znesek
(v milijonih EUR)
4 700
1 553
1 082
5 891
2.3.3.1 Prva premostitvena dokapitalizacija (ukrep B1)
(93)
Uvodne izjave 14 do 33 sklepa o začetku postopka Piraeus vsebujejo podroben opis prve premostitvene dokapitalizacije iz maja 2012 (ukrep B1). V tem oddelku so predstavljeni ozadje in glavne lastnosti navedenega ukrepa.
(94)
GSFS je 20. aprila 2012 banki Piraeus izdal pismo, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala v višini do 5 milijard EUR.
(95)
GSFS je na podlagi ukrepa B1 maja 2012 na banko Piraeus prenesel obveznice EFSF v višini 4,7 milijarde EUR v skladu z določbami o premostitveni dokapitalizaciji iz zakona št. 3864/2010 o ustanovitvi GSFS (v nadaljnjem besedilu: zakon o GSFS). Komisija je v uvodni izjavi 53 sklepa o začetku postopka Piraeus ugotovila: „Premostitvena dokapitalizacija, končana 28. maja 2012, pomeni izpolnitev obveznosti iz pisma o zavezi in torej nadaljevanje iste pomoči.“ Oba zneska, tj. znesek, naveden v pismu o zavezi, in znesek prve premostitvene dokapitalizacije, je izračunala Banka Grčije za zagotovitev, da bo banka Piraeus na dan 31. decembra 2011, tj. datum retroaktivnega knjiženja premostitvene dokapitalizacije v izkaze banke Piraeus, dosegla 8-odstotni količnik celotnega kapitala. Kot je razvidno iz preglednice 3, je ukrep B1 kril le del celotnih kapitalskih potreb, opredeljenih s stresnim testom iz leta 2012. Banka Piraeus naj bi kapital zbrala s prihodnjim povečanjem kapitala, premostitvena dokapitalizacija pa je bila namenjena le ohranjanju upravičenosti banke do financiranja ECB, dokler se ne bi izvedlo navedeno povečanje kapitala.
(96)
Za obdobje od datuma prve premostitvene dokapitalizacije do datuma pretvorbe prve premostitvene dokapitalizacije v navadne delnice in druge zamenljive finančne instrumente je bilo v sporazumu za obdobje pred vpisom med banko Piraeus in GSFS določeno, da mora banka Piraeus GSFS plačati 1-odstotno letno provizijo na nominalno vrednost obveznic EFSF ter da se bodo kakršna koli izplačila kuponov in natečene obresti na obveznice EFSF za navedeno obdobje štele za dodatni kapitalski prispevek GSFS banki Piraeus (49).
2.3.3.2 Druga premostitvena dokapitalizacija (ukrep B2)
(97)
Banka Piraeus je jeseni 2012 zabeležila dodatne izgube. Njen kapital je bil torej znova manjši od minimalnih kapitalskih zahtev, da bi ostala upravičena do refinanciranja ECB.
(98)
Zato je bila potrebna druga premostitvena dokapitalizacija. GSFS je 20. decembra 2012 izvedel drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 553 milijonov EUR (ukrep B2), ki je bila znova plačana s prenosom obveznic EFSF na banko Piraeus.
2.3.3.3 Pismo o zavezi z dne 20. decembra 2012 (ukrep B3)
(99)
Poleg druge premostitvene dokapitalizacije je GSFS 20. decembra 2012 banki Piraeus izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju njenega delniškega kapitala in zamenljivih instrumentih, ki bodo izdani, v skupnem znesku do 1 082 milijonov EUR (ukrep B3).
(100)
Skupni znesek obeh premostitvenih dokapitalizacij (ukrepa B1 in B2) in dodatni znesek, obljubljen decembra 2012 (ukrep B3), so pomenili, da se je GSFS zavezal, da bo kril celotne kapitalske potrebe, opredeljene na podlagi stresnega testa iz leta 2012 (7 335 milijonov EUR (50)).
2.3.3.4 Udeležba GSFS v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 (ukrep B4) in delno odplačilo ukrepov B1 in B2
(101)
23. aprila 2013 je bilo na skupščini delničarjev banke Piraeus odobreno povečanje delniškega kapitala v višini 8 429 milijonov EUR (51). Navedeni znesek je bil izračunan kot vsota:
(i)
7 335 milijonov EUR za kritje kapitalskih potreb, opredeljenih s stresnim testom iz leta 2012; od tega je GSFS vpisal 5 891 milijonov EUR (ukrep B4), zasebni vlagatelji pa 1 444 milijonov EUR;
(ii)
570 milijonov EUR, ki jih je zagotovil GSFS za kritje regulatornih kapitalskih zahtev, ki so nastale zaradi prevzema poslov banke ATE, kot se je zavezal julija 2012; Komisija je navedeni ukrep ocenila v sklepu o likvidaciji banke ATE in ugotovila, da ni pomenil pomoči za banko Piraeus;
(iii)
524 milijonov EUR, ki jih je zagotovil GSFS za kritje kapitalskih potreb, ki so nastale zaradi plačila nakupne cene za grške posle treh ciprskih bank; ta del povečanja kapitala pomeni ukrep C (52).
(102)
Cena novih delnic je bila določena na 1,70 EUR na delnico, kar ustreza 50 % povprečne cene delnice, tehtane glede na obseg trgovanja, v 50 trgovalnih dneh pred njeno določitvijo.
(103)
Upravni odbor banke Piraeus je 3. junija 2013 napovedal izdajo 3 888 268 914 novih delnic z nominalno vrednostjo 0,30 EUR po ceni 1,70 EUR na delnico (53). Banka Piraeus je 28. junija 2013 sporočila (54), da je upravni odbor potrdil celotno plačilo skupnega povečanja delniškega kapitala v skupnem znesku 8 429 milijonov EUR, vključno s premijskimi zneski.
(104)
Skupna zasebna udeležba v povečanju delniškega kapitala banke Piraeus je znašala 1 444 milijonov EUR (55). Navedeni znesek vključuje udeležbo banke BCP, kot je opisano v uvodni izjavi 80.
(105)
Udeležba GSFS v povečanju delniškega kapitala banke Piraeus je torej znašala 6 985 milijonov EUR.
(106)
GSFS je takoj po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 postal glavni delničar banke Piraeus z 81-odstotnim deležem (56). GSFS je izdal nakupne bone in zasebnim vlagateljem dodelil en nakupni bon za vsako vpisano delnico brez plačila (57). Vsak nakupni bon vključuje pravico do nakupa 4,48 delnice GSFS v določenih razdobjih in po določenih izvršilnih cenah. Prvi izvršilni datum je bil 2. januar 2014, nato pa se lahko nakupni boni izvršujejo vsakih šest mesecev do 2. januarja 2018. Izvršilna cena je enaka vpisni ceni v višini 1,70 EUR, povečani za letno obrestno mero (4 % za prvo leto, 5 % za drugo leto, 6 % za tretje leto, 7 % za četrto leto in nato 8 % anualizirano za zadnjih šest mesecev) (58).
(107)
Zakon o GSFS, kakor je bil spremenjen leta 2014, določa, da se lahko v primeru nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa prilagodijo le izvršilne cene nakupnih bonov. Poleg tega se bo vsaka taka prilagoditev izvedla naknadno in samo do zneska ustvarjenega prihodka od prodaje predkupnih pravic GSFS. Prilagoditev ni predvidena v primeru povečanja delniškega kapitala brez predkupne pravice.
2.3.4 Ukrepi pomoči za prevzeta podjetja (ukrep C)
2.3.4.1 Ukrepi pomoči za banko ATE
(108)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 58, je banka ATE v času sklepa o prestrukturiranju banke ATE že izkoristila ukrepe pomoči.
(109)
Grška država je decembra 2011 banko ATE dokapitalizirala z 290 milijoni EUR.
(110)
Reševanje z dne 27. julija 2012, kot je opisano v uvodnih izjavah 62 in 63, je prav tako vključevalo dodatno podporo države. GSFS je banki Piraeus odobril obveznice EFSF v vrednosti 7 471 milijonov EUR za kritje likvidnostne vrzeli. GSFS se je tudi zavezal, da bo banko Piraeus dokapitaliziral v znesku 570 milijonov EUR.
(111)
Pomoč, povezana s postopkom nakupa in prevzema, skupaj znaša 8 041 milijonov EUR.
2.3.4.2 Ukrepi pomoči za grške posle treh ciprskih bank (ukrep C)
(112)
Kot je že bilo navedeno v uvodnih izjavah 77 in 101, se je GSFS ob prevzemu grških poslov treh ciprskih bank zavezal, da bo banki Piraeus zagotovil 524 milijonov EUR kapitala (ukrep C). Navedena zaveza je bila izpolnjena junija 2013 (59).
2.4 NAČRT PRESTRUKTURIRANJA
2.4.1 Domače poslovanje
(113)
Banka Piraeus se bo na podlagi načrta prestrukturiranja osredotočila na svoje osnovne bančne dejavnosti v Grčiji.
(114)
Njen glavni cilj je obnoviti donosnost in uspešnost svojega bančnega poslovanja v Grčiji. Načrt prestrukturiranja zato vključuje vrsto ukrepov, namenjenih izboljšanju operativne učinkovitosti in neto obrestne marže, ter ukrepe za izboljšanje njenega kapitalskega položaja in strukture bilance stanja.
(115)
Kar zadeva operativno učinkovitost, je banka Piraeus že začela izvajati obsežen program racionalizacije.
(116)
Od 31. decembra 2011 do 31. decembra 2013 je zmanjšala svojo fizično prisotnost v Grčiji za skupaj 322 podružnic, ob upoštevanju prestrukturiranja prevzetih subjektov po datumu prevzema. Banka Piraeus je leta 2014 ohranila ta ritem, pri čemer je v prvem polletju zaprla […] podružnic.
Preglednica 9
Prestrukturiranje grške mreže podružnic od leta 2010 do prvega polletja 2014
Obdobje
2011
2012
2013
1. polletje 2014
Skupno število podružnic na začetku obdobja ali na datum prevzema
360
918
1 316
1 037
Od tega Piraeus
[…]
[…]
[…]
[…]
ATE
[…]
[…]
Geniki
[…]
[…]
Ciprske podružnice
[…]
[…]
[…]
MBG
[…]
[…]
[…]
Skupaj ob koncu obdobja
346
889
1 037
899
Skupno število zaprtih podružnic v obdobju
14
29
279
138
Vir:
Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 40 in 125, letni poročili za leto 2011 in 2012.
(117)
Banka Piraeus je v obdobju 2011-2013 tudi zmanjšala skupno število zaposlenih v svojih bančnih in nebančnih dejavnostih v Grčiji za 2 519 zaposlenih. Zlasti je bilo 2 114 odhodov opravljenih na podlagi sheme prostovoljnega izstopa, ki jo je izvedla banka Piraeus.
Preglednica 10
Zmanjšanje števila zaposlenih v obdobju 2010-2013
Obdobje
2011
2012
2013
Skupno število zaposlenih na začetku obdobja ali na datum prevzema
6 370
12 616
18 628
Od tega Piraeus
[…]
[…]
[…]
ATE
[…]
[…]
Geniki
[…]
[…]
Ciprske podružnice
[…]
[…]
[…]
MBG
[…]
[…]
[…]
Skupaj ob koncu obdobja
6 172
12 365
16 558
Zmanjšanje števila zaposlenih
198
251
2 070
Vir:
Načrt prestrukturiranja, predložen 25. junija 2014, str. 40 in 125, letni poročili za leto 2011 in 2012.
(118)
Banka Piraeus namerava v obdobju od decembra 2013 do konca leta 2017 v Grčiji dodatno zmanjšati število zaposlenih (s 16 558 na […] zaposlenih) in velikost svoje mreže (s 1 037 na […] podružnic) (60). […]
(119)
Povečana učinkovitost v smislu podružnic in osebja bo prispevala k znižanju skupnih stroškov grških dejavnosti banke Piraeus za […] % s 1 394 milijonov EUR na pro forma osnovi leta 2013 na […] milijonov EUR (61) leta 2017 (62). Posledično bi moralo pričakovano razmerje med stroški in prihodki njenih grških dejavnosti pasti pod […] % ob koncu obdobja prestrukturiranja.
(120)
V načrtu prestrukturiranja je opisano tudi, kako bo banka Piraeus znižala svoje stroške financiranja, kar je ključno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Banka Piraeus pričakuje, da bo lahko plačevala nižje obrestne mere za svoje vloge glede na stabilnejše razmere ter zlasti pričakovano stabilizacijo in okrevanje grškega gospodarstva, katerega rast se znova pričakuje od leta 2014 naprej. Razmiki za vloge naj bi se v Grčiji zmanjšali (63). Navedeno zmanjšanje razmikov naj bi bilo doseženo predvsem s plačevanjem precej nižjih obrestnih mer za vezane vloge. Prav tako se bo odvisnost banke Piraeus od ELA in širšega financiranja iz Eurosistema zmanjšala z več kot 45 % njenih celotnih sredstev v letu 2012 na manj kot […] % leta 2017 (64).
(121)
V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo banka Piraeus okrepila tudi svojo bilanco stanja. Njeno razmerje med neto posojili in vlogami v Grčiji se bo leta 2017 zmanjšalo na […] % (s 114 % leta 2013 (65)), njena kapitalska ustreznost pa se bo dodatno izboljšala.
(122)
Druga prednostna naloga banke Piraeus je upravljanje slabih posojil (v nadaljevanju: NPL). Banka Piraeus bo izboljšala svoje kreditne postopke v zvezi z dodeljevanjem posojil (boljše zavarovanje in zmanjšanje limitov) in upravljanjem NPL. Stopnja NPL bo leta […] dosegla skoraj […] %, nato pa se bo začela zmanjševati, ob koncu obdobja prestrukturiranja pa naj bi znašala približno […] % (66). Stroški tveganja (izgube zaradi oslabitve posojil) se bodo znižali s skoraj 2 milijard EUR leta 2013 na manj kot […] milijonov EUR leta 2018 (67).
(123)
Izboljšanje operativne učinkovitosti, povečanje neto obrestne marže in znižanje stroškov tveganja bodo banki Piraeus omogočili, da bo v Grčiji donosna od leta […] naprej. Banka Piraeus predvideva, da bo njen dobiček pri domačih dejavnostih leta 2018 presegel […] milijard EUR.
2.4.2 Mednarodne bančne dejavnosti
(124)
Banka Piraeus je za izboljšanje donosnosti svojih tujih dejavnosti že začela izvajati program bistvenega znižanja stroškov v mednarodni mreži. Od konca leta 2011 do marca 2014 se je število zaposlenih zmanjšalo za 10 %, tj. s 6 634 na 5 948, število podružnic pa za 18 %, tj. s 499 na 410 (68). Poenostavljena je bila tudi struktura njenega mednarodnega portfelja, da bi se zmanjšala stroškovna podlaga (69).
(125)
V načrtu prestrukturiranja je poudarjena potreba po zmanjšanju odvisnosti tujih hčerinskih družb od grške matične družbe, kar zadeva njihove potrebe po financiranju, ter po nadaljnji zaščiti kapitalskega položaja banke Piraeus.
(126)
Banka Piraeus je septembra 2012 prodala svojo ameriško hčerinsko družbo, ki je predstavljala približno 0,7 milijarde EUR njenih sredstev (13 podružnic in 158 zaposlenih).
(127)
Banka Piraeus bo zmanjšala svojo izpostavljenost tuji aktivi na […] milijard EUR konec junija 2018. Ta številka pomeni zmanjšanje za […] % (70) v primerjavi s koncem leta 2012 (71).
(128)
Zmanjšanje tuje aktive bo nekoliko manjše - na […] milijard EUR - v primeru […] (72). V navedenem primeru bo zmanjšanje tuje aktive znašalo […] % v primerjavi s koncem leta 2012.
(129)
Vendar se lahko banka Piraeus, namesto da bi izpolnila zgoraj navedeno omejitev skupnih sredstev konec junija 2018, odloči za odprodajo […] (73). V takem primeru ohranjene dejavnosti ne bodo pomenile več kot […] % skupnih tujih dejavnosti banke Piraeus ob koncu leta 2012.
(130)
Banka Piraeus bo zmanjšala svoje skupno financiranje za tuje hčerinske družbe.
2.4.3 Zbiranje zasebnega kapitala ter prispevek obstoječih delničarjev in podrejenih upnikov
(131)
Banka Piraeus je zbrala velike količine kapitala na trgu in s tem zmanjšala državno pomoč, ki jo je potrebovala.
(132)
Prvič, banka Piraeus je nekaj zasebnega kapitala zbrala leta 2011 z novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa v višini 807 milijonov EUR (74). Kot je navedeno v uvodni izjavi 104, je banka Piraeus uspela tudi zbrati kapital zasebnih vlagateljev na podlagi dokapitalizacije iz pomladi 2013. Z dokapitalizacijo iz pomladi 2013 se je tudi zelo zmanjšal delež prejšnjih delničarjev, saj je GSFS po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 imel 81 % delnic banke Piraeus, novi vlagatelji 17 %, prejšnjim delničarjem pa je ostal le 2-odstotni delež. Dividende v denarnih sredstvih niso bile izplačane od leta 2008.
(133)
Banka Piraeus je aprila 2014 na trgu zbrala 1 750 milijonov EUR kapitala za kritje svojih dodatnih kapitalskih potreb in odplačilo prednostnih delnic, ki jih je imela Grčija. Nove delnice so bile izdane po ceni 1,7 EUR, tj. ceni, ki jo je plačal GSFS v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013.
(134)
Poleg tega je banka Piraeus ustvarila kapital z odkupom svojih hibridnih in podrejenih dolžniških instrumentov po diskontirani nominalni vrednosti. Banka Piraeus je marca 2012 ponudila odkup nekaterih hibridnih instrumentov in instrumentov nižjega drugega reda. Cena, ki je bila določena na podlagi tržne vrednosti in je vključevala premijo največ desetih odstotnih točk, je bila določena na 37 % nominalne vrednosti za hibridni instrument in 50 % nominalne vrednosti za instrument nižjega drugega reda. Stopnji udeležbe sta bili 52,8 % oziroma 18,2 %. Banka Piraeus je maja 2013 začela izvajati dodatno upravljanje obveznosti za odkup 321 milijonov EUR nedospelih vrednostnih papirjev. Stopnja udeležbe je bila 20 %. Z navedenimi zaporednimi odkupi je bil dosežen skupni kapitalski prirast v višini približno 120 milijonov EUR (75).
2.5 ZAVEZE GRŠKIH ORGANOV
(135)
Grčija se je 25. junija 2014 zavezala, da bodo banka Piraeus in njene hčerinske družbe izvedle načrt prestrukturiranja, ki je bil predložen istega dne, in navedla dodatne zaveze v zvezi z izvajanjem načrta prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: zaveze). Zaveze, ki so v prilogi, so povzete v tem oddelku.
(136)
Prvič, Grčija se je zavezala, da bo banka Piraeus prestrukturirala svoje komercialne dejavnosti v Grčiji, pri čemer je določila največje število podružnic in zaposlenih na dan 31. decembra 2017 v Grčiji ter tudi najvišji znesek skupnih stroškov za grške dejavnosti v letu 2017 (76).
(137)
Grčija se je zavezala tudi, da bo banka Piraeus zmanjšala stroške vlog, zbranih v Grčiji. Največje razmerje med neto posojili in vlogami bo izpolnjevala na dan 31. decembra 2017 (77). […]
(138)
V zvezi s tujimi hčerinskimi družbami banke Piraeus se je Grčija zavezala, da bo banka Piraeus do 30. junija 2018 zmanjšala finančni vzvod svoje tuje aktive (78). Poleg tega je likvidnostna ali kapitalska podpora za navedene hčerinske družbe strogo omejena v smislu nominalnega zneska in posebnih okoliščin.
(139)
Grčija se je zavezala, da bo banka Piraeus odprodala vrsto vrednostnih papirjev. Poleg tega banka Piraeus ne bo kupovala vrednostnih papirjev neinvesticijskega razreda, pri čemer veljajo omejene izjeme (79).
(140)
Grčija je navedla vrsto zavez v zvezi s korporativnim upravljanjem banke Piraeus. Zavezala se je, da bo omejila osebne prejemke zaposlenih in vodij banke Piraeus (80).
(141)
Grčija se je tudi zavezala, da bo banka Piraeus uporabljala premišljeno kreditno politiko, da bi zagotovila, da so odločitve o dodelitvi ali prestrukturiranju posojil namenjene povečanju uspešnega poslovanja in donosnosti banke Piraeus. Banka Piraeus bo ravnala v skladu z visokimi standardi v zvezi s spremljanjem kreditnega tveganja in prestrukturiranjem posojil (81).
(142)
Vrsta zavez se nanaša na poslovanje banke Piraeus s povezanimi posojilojemalci. Namen navedenih zavez je zagotoviti, da banka Piraeus pri dodeljevanju ali prestrukturiranju posojil za svoje zaposlene, vodje in delničarje ter tudi javne subjekte, politične stranke in medijske družbe ne bo odstopala od preudarne bančne prakse (82).
(143)
Nazadnje, Grčija se je zavezala, da bo banka Piraeus ravnala v skladu z nekaterimi omejitvami ravnanja, kot so prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved prevzemov in prepoved oglaševanja državne pomoči (83).
(144)
Navedene obveznosti bo do 31. decembra 2018 spremljal skrbnik spremljanja.
(145)
Grčija je v dopisu z dne 25. junija 2014 posebej navedla, da bo pred kakršnim koli odkupom nakupnih bonov s strani banke Piraeus ali katerega koli državnega subjekta, vključno z GSFS, zaprosila za odobritev Komisije (84).
3. RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE V ZVEZI S PRVO PREMOSTITVENO DOKAPITALIZACIJO
(146)
Komisija je 27. julija 2012 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili izpolnjeni pogoji iz sporočila o bančništvu iz leta 2008 (85) v zvezi s primernostjo, nujnostjo in sorazmernostjo prve premostitvene dokapitalizacije, ki jo je GSFS zagotovil banki Piraeus (ukrep B1).
(147)
Komisija je v zvezi s primernostjo ukrepa glede na dejstvo, da je bila pomoč dodeljena po predhodni dokapitalizaciji in likvidnostni pomoči, in glede na podaljšano obdobje reševanja izrazila dvome, ali je banka Piraeus sprejela vse mogoče ukrepe, da bi se izognila potrebi po pomoči v prihodnosti (86). Komisija tudi ni mogla ugotoviti, kdo bo nadzoroval banko Piraeus v prihodnosti, ko bo prva premostitvena dokapitalizacija nadomeščena s trajno dokapitalizacijo (87), saj bi banko Piraeus lahko nadzirali bodisi država bodisi manjšinski zasebni lastniki, ki bi imeli visoko raven finančnega vzvoda. Komisija je navedla, da bi bilo treba vsekakor ohraniti kakovost upravljanja banke Piraeus in zlasti njenih postopkov odobritve posojil, da bi Komisija ugotovila primernost prve premostitvene dokapitalizacije.
(148)
V zvezi z nujnostjo prve premostitvene dokapitalizacije je Komisija v uvodni izjavi 70 sklepa o začetku postopka Piraeus izrazila dvome glede tega, ali so bili sprejeti vsi mogoči ukrepi, da bi se banka Piraeus izognila potrebi po dodatni pomoči v prihodnosti. Ker je bilo trajanje obdobja premostitvene dokapitalizacije negotovo, Komisija ni mogla ugotoviti, ali je bila zadostna ter v skladu z načeli zagotovitve nadomestila in delitve bremena v okviru pravil o državni pomoči. Dalje, pogoji pretvorbe prve premostitvene dokapitalizacije v trajno dokapitalizacijo ob sprejetju sklepa o začetku postopka Piraeus niso bili znani, zato jih Komisija ni mogla oceniti.
(149)
V zvezi s sorazmernostjo ukrepa je Komisija izrazila dvome, ali zaščitni ukrepi (prepoved oglaševanja državne pomoči, prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved nakupne opcije in prepoved odkupa, kot so opisani v uvodni izjavi 76 sklepa o začetku postopka Piraeus) zadostujejo v zvezi s prvo premostitveno dokapitalizacijo. Dalje, Komisija je v uvodni izjavi 77 sklepa o začetku postopka Piraeus navedla, da bi lahko neobstoj pravil, ki bi GSFS preprečevala usklajevanje štirih največjih bank (tj. banka Piraeus, Eurobank, NBG in Alpha Bank), in neobstoj ustreznih zaščitnih ukrepov, ki bi jim preprečevali izmenjavo poslovno občutljivih informacij, vodila do izkrivljanja konkurence. Komisija je zato predlagala imenovanje skrbnika spremljanja, ki bi bil fizično prisoten v banki Piraeus.
4. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI GLEDE FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE V ZVEZI S PRVO PREMOSTITVENO DOKAPITALIZACIJO
4.1 PRIPOMBE BANKE PIRAEUS
(150)
Komisija je 30. avgusta 2012 prejela pripombe banke Piraeus k sklepu o začetku postopka Piraeus.
(151)
Banka Piraeus je v zvezi s primernostjo ukrepov navedla, da dolžniška kriza v Grčiji in euroobmočju še nikoli ni bila tako huda. Dokapitalizacija iz maja 2009 v višini 1,0 % njenega RWA je bila neposreden odgovor na izjemne pretrese na svetovnih finančnih trgih. Dodatni kapitalski vložek Grčije ob koncu leta 2011 v višini 380 milijonov EUR je bil enak 1,1 % takratnega RWA banke Piraeus in je bil namenjen reševanju kapitalskega primanjkljaja, ki naj bi nastal zaradi vse globlje recesije. Dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS v višini 4,7 milijarde EUR je bila prvi del dokapitalizacije za rešitev kapitalskega primanjkljaja, izhajajočega iz PSI in ocene portfeljev posojil, ki jo je opravila družba Blackrock (88), ter vse globlje recesije.
(152)
Menila je tudi, da je dejstvo, da sta Grčija in GSFS imenovala enega oziroma dva člana v upravnem odboru banke Piraeus kot svoja predstavnika in da je GSFS imenoval enega člana v odboru za tveganja banke Piraeus, skupaj z drugimi, zagotavljalo, da ni mogla prevzemati prevelikih tveganj.
(153)
V zvezi z nujnostjo ukrepov je banka Piraeus navedla, da so dokapitalizacijo v obliki premostitvenega financiranja določili grški organi ter Evropska unija, MDS in ECB ter da je znesek premostitvene dokapitalizacije v višini 4,7 milijarde EUR skoraj izravnal učinek PSI. Kar zadeva pretvorbo premostitvene dokapitalizacije v trajni kapital, naj bi bilo po daljšem obdobju brez vlade v Grčiji v drugem četrtletju leta 2012, ko je bila odobrena končna struktura, neizogibno sproženo zmanjšanje deleža obstoječih delničarjev in dogovorjeno ustrezno nadomestilo (odvisno od uporabljenih pogojev in instrumentov).
(154)
V zvezi s sorazmernostjo ukrepov je banka Piraeus navedla, da je od leta 2009 prilagodila svoje prakse dodeljevanja posojil z uporabo strožjih kreditnih meril, pospešenimi roki odplačil in zmanjšanimi limiti. Od prvega četrtletja leta 2009 vse prošnje za izplačilo določenega zneska pregledata in odobrita namestnik direktorja in generalni direktor/oddelek za kreditno tveganje skupine. Banka Piraeus naj ne bi spremenila svoje sedanje poslovne prakse, kot je določena v poslovnem načrtu, predloženem Banki Grčije, in spodkopala sedanjih standardov dodeljevanja posojil. Navedeni standardi so bili med najstrožjimi v sektorju, kot je razvidno tudi iz zelo dobrih rezultatov, ki jih je banka Piraeus dosegla pri diagnostičnem testu družbe Blackrock Solutions. Navedeni nameni naj bi bili zaščiteni z zastopstvom Grčije in GSFS v upravnem odboru banke Piraeus.
(155)
V zvezi s predlogom Komisije za imenovanje skrbnika spremljanja je banka Piraeus menila, da skrbno spremljanje že zagotavlja več tretjih oseb, kot so Banka Grčije, zunanji revizorji, predstavnik Grčije in predstavniki GSFS.
4.2 PRIPOMBE DRUGE GRŠKE BANKE
(156)
Komisija je 3. januarja 2013 prejela pripombe grške banke k sklepu o začetku postopka Piraeus. Navedena grška banka je pripomnila, da je dokapitalizacija grških bank s strani GSFS načeloma dobrodošel korak v smeri bolj zdravega in uspešnejšega bančnega sistema, in ni izrazila ugovorov v zvezi z dokapitalizacijo banke Piraeus.
(157)
Vendar je navedena grška banka ob tem, ko je izrazila svojo popolno podporo za načelo dokapitalizacije grških bank s strani GSFS, pojasnila, da pričakuje, da bo dokapitalizacija s strani GSFS na voljo vsem bankam, ki v Grčiji poslujejo pod podobnimi pogoji, da se tako zmanjša izkrivljanje konkurence in prepreči diskriminacija.
5. PRIPOMBE GRČIJE GLEDE FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE V ZVEZI S PRVO PREMOSTITVENO DOKAPITALIZACIJO
(158)
Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe, ki sta jih pripravila Banka Grčije in GSFS.
5.1 PRIPOMBE BANKE GRČIJE
(159)
Banka Grčije je v zvezi s primernostjo prve premostitvene dokapitalizacije navedla, da je bil znesek v višini 18 milijard EUR kapitala, s katerim je GSFS maja 2012 dokapitaliziral štiri največje grške banke, manjši od končnega zneska, ki so ga navedene banke potrebovale, da bi do junija 2012 postopno dosegle ter ohranile delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala, določen na 10 %, in delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala, določen na 7 % na podlagi triletnega neugodnega stresnega scenarija. Navedla je tudi, da je bila prva premostitvena dokapitalizacija začasna, saj naj bi bil postopek dokapitalizacije zaključen s povečanji delniškega kapitala, ki naj bi jih opravile navedene štiri banke.
(160)
Banka Grčije je še navedla, da je dokapitalizacija največjih grških bank del dolgoročnejšega prestrukturiranja grškega bančnega sektorja. Navedla je, da bo, kadar banka ostane v zasebnih rokah, tudi vodstvo najverjetneje ostalo isto, medtem ko lahko, če banka preide v last države (tj. v last GSFS), GSFS imenuje novo vodstvo, ki ga bo vsekakor ocenila Banka Grčije. Banka Grčije je navedla, da redno ocenjuje okvir korporativnega upravljanja, ustreznost vodstva in profil tveganja vsake banke, da bi zagotovila, da se ne prevzemajo prevelika tveganja. Poudarila je tudi, da je GSFS že imenoval predstavnike v upravne odbore dokapitaliziranih bank.
(161)
V zvezi z nujnostjo prve premostitvene dokapitalizacije je Banka Grčije navedla, da je bila dokapitalizacija banke Piraeus omejena zaradi zagotovitve izpolnitve tedaj veljavnih minimalnih kapitalskih zahtev (8 %). Navedla je tudi, da je daljše obdobje pred dokapitalizacijami temeljilo na hitrem slabšanju poslovnega okolja v Grčiji in učinku programa PSI, zapletenosti celotnega projekta ter potrebi po čim večji udeležbi zasebnih vlagateljev pri povečanjih delniškega kapitala.
(162)
V zvezi s sorazmernostjo prve premostitvene dokapitalizacije je Banka Grčije poudarila, da bo popolna izvedba načrta prestrukturiranja, predloženega Komisiji, zagotovljena s tem, da bo začasni odvzem glasovalnih pravic GSFS odpravljen, če bi bil med drugim načrt prestrukturiranja bistveno kršen. Banka Grčije je še navedla, da težave banke Piraeus ne izhajajo niti iz dejstva, da je vodstvo banke Piraeus podcenilo tveganja, niti iz tržno agresivnega ravnanja.
5.2 PRIPOMBE GSFS
(163)
GSFS je v zvezi s primernostjo prve premostitvene dokapitalizacije za rešitev vprašanja morebitnega vmešavanja države v primeru, da država zagotovi visoke zneske državne pomoči prek GSFS in ima GSFS polne glasovalne pravice, navedel, da se banke, financirane iz GSFS, ne štejejo za javne subjekte ali subjekte pod državnim nadzorom in da po trajni dokapitalizaciji iz GSFS ne bodo pod nadzorom države. GSFS je poudaril, da je popolnoma neodvisen pravni subjekt zasebnega prava z avtonomijo odločanja. Na podlagi člena 16(C)(2) zakona o GSFS, v skladu s katerim kreditne institucije, za katere je GSFS zagotovil kapitalsko podporo, niso del širšega javnega sektorja, GSFS ni pod nadzorom države. Poudaril je tudi strukturo upravljanja GSFS.
(164)
Kar zadeva vmešavanje GSFS v vodenje banke Piraeus, je GSFS navedel, da bo upošteval avtonomijo banke Piraeus in ne bo posegal v njeno vsakodnevno vodenje, ker je njegova vloga omejena na to, kar je določeno v zakonu o GSFS. Navedel je, da ne bo nikakršnega vmešavanja države ali usklajevanja in da se bodo odločitve banke Piraeus glede postopka dodeljevanja posojil (med drugim o zavarovanju, oblikovanju cen in solventnosti posojilojemalcev) sprejemale na podlagi tržnih meril.
(165)
GSFS je poudaril, da zakon o GSFS in sporazum za obdobje pred vpisom vsebujeta ustrezne zaščitne ukrepe, da bi se preprečilo pretirano tvegano ravnanje obstoječih zasebnih delničarjev. Izpostavil je elemente, kot so (i) imenovanje predstavnikov GSFS kot neodvisne neizvršne člane upravnega odbora banke Piraeus in njihova prisotnost v odborih, (ii) skrben pregled poslovanja v banki Piraeus, ki ga izvaja GSFS, in (iii) dejstvo, da bodo po končni dokapitalizaciji njegove glasovalne pravice omejene le toliko časa, dokler bo banka Piraeus ravnala v skladu s pogoji načrta prestrukturiranja.
(166)
GSFS je navedel, da so vzpostavljeni ustrezni ukrepi za zagotovitev, da si banke, v katerih je udeležen, ne izmenjujejo poslovno občutljivih informacij. Navedeni ukrepi vključujejo imenovanje različnih predstavnikov GSFS v teh bankah, naloge, ki so dodeljene tem predstavnikom za zaščito pred pretokom informacij z enega predstavnika na drugega, in jasna interna navodila za te predstavnike, naj ne posredujejo poslovno občutljivih informacij bank. Poleg tega je GSFS navedel, da svojih pravic v zvezi z bankami ne uresničuje na način, ki bi lahko preprečeval, omejeval, izkrivljal ali bistveno zmanjšal ali oviral učinkovito konkurenco. Nazadnje, GSFS je poudaril, da za člane njegovega upravnega odbora in njegove zaposlene veljajo stroga pravila zaupnosti in fiduciarne dolžnosti ter da jih zavezujejo določbe o varovanju poslovne skrivnosti v zvezi z njegovim poslovanjem.
6. OCENA POMOČI, POVEZANE S PREVZEMOM BANKE ATE IN GRŠKIH POSLOV TREH CIPRSKIH BANK
6.1 OCENA POMOČI, POVEZANE Z BANKO ATE
(167)
Komisija je v sklepu o prestrukturiranju banke ATE ugotovila, da ukrepi, opisani v uvodnih izjavah 58 in 108 tega sklepa, pomenijo državno pomoč in da so v skladu z notranjim trgom.
(168)
Komisija je v sklepu o likvidaciji banke ATE ugotovila, da ukrepi, opisani v uvodnih izjavah 109 in 110 tega sklepa, pomenijo državno pomoč za prenesene dejavnosti banke ATE. Poleg tega je ugotovila, da je pomoč za banko ATE združljiva z notranjim trgom, samo če je vključitev prenesenih dejavnosti banke ATE izvedena v skladu z načrtom in če načrt prestrukturiranja banke Piraeus - ki vključuje prenesene dejavnosti banke ATE - omogoča ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke. Navedena ponovna vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja bo ugotovljena v oddelku 7.6.2.
(169)
Komisiji zato ni treba ponovno oceniti zgoraj navedenih ukrepov in potrjuje, da so združljivi z notranjim trgom.
6.2 OCENA POMOČI, POVEZANE Z GRŠKIMI POSLI TREH CIPRSKIH BANK (UKREP C)
6.2.1 Obstoj in znesek pomoči
(170)
Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe v zvezi z ukrepom C. V skladu z navedeno določbo je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.
(171)
Dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS v višini 524 milijonov EUR je bila obljubljena marca 2013 med postopkom zbiranja ponudb za prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti. Ukrep je bil torej odobren marca 2013. Dejanska dokapitalizacija je bila izvedena v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013 (89).
(172)
Dokapitalizacijo banke Piraeus je izvedel GSFS, tj. subjekt, ki ga je za podporo bankam ustanovila in ga financira Grčija, tako da je bilo izplačilo izvedeno iz državnih sredstev.
(173)
Kar zadeva upravičenca do državne pomoči, je bil namen dokapitalizacije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 72, kriti kapitalske potrebe, ki bi nastale zaradi prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti. Poleg tega bi bila dokapitalizacija na voljo kateri koli grški banki, ki bi prevzela ciprske prenesene dejavnosti. V ponudbi banke Piraeus, kot je bila predložena v odobritev GSFS, se je upoštevala dokapitalizacija s strani GSFS. Kapital za grške banke je bil takrat skromen in nobena od njih ne bi prevzela ciprskih prenesenih dejavnosti, če ne bi bila obljubljena dokapitalizacija. Čeprav je torej formalna prejemnica kapitala, ki ga je zagotovil GSFS, banka Piraeus, Komisija meni, da so upravičenec do državne pomoči ciprske prenesene dejavnosti, ker ukrep omogoča njihovo prodajo grški banki. Brez dokapitalizacije banke Piraeus jih grška banka ne bi prevzela. Ostale bi v skupinah, ki so se spopadale z izjemnimi težavami (Cyprus Popular Bank in tudi Bank of Cyprus sta bili v postopku reševanja glede na njune velike kapitalske potrebe), in bi torej verjetno propadle ali vsaj utrpele velike odlive vlog. V zvezi z obstojem prednosti Komisija tudi ugotavlja, da dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS ni v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu: v času velike negotovosti se zasebni vlagatelj, ki deluje v običajnih tržnih razmerah, ne bi zavezal, da bo v banko Piraeus v prihodnosti vložil velik znesek kapitala, ne da bi vnaprej poznal pogoje prihodnjega vložka (tj. emisijski tečaj).
(174)
Poleg tega je ukrep na prvi pogled selektiven, ker se uporablja izključno za ciprske prenesene dejavnosti (pri katerih vsaka pomeni podjetje), in za nobeno drugo podjetje.
(175)
Nazadnje, ciprske prenesene dejavnosti, tj. grške podružnice treh ciprskih bank, konkurirajo z drugimi bankami, vključno s hčerinskimi družbami tujih bank, ki so dejavne v Grčiji ali morebiti zainteresirane za vstop na grški trg. Reševanje navedenih dejavnosti torej izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami.
(176)
Komisija zato ugotavlja, da dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS v višini 524 milijonov EUR pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.
Upravičenec do državne pomoči
(177)
Kot je bilo pojasnjeno že v uvodni izjavi 173, Komisija ciprske prenesene dejavnosti šteje za upravičenca do izplačila obveznic EFSF s strani GSFS.
(178)
Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 71 in 173, je ciprske prenesene dejavnosti, tj. grške podružnice treh ciprskih bank, morala prevzeti druga banka zaradi razlogov finančne stabilnosti in predvsem zato, ker so bile tri ciprske banke v zelo težkem položaju. Zato bi bilo treba prodajo ciprskih prenesenih dejavnosti in to, ali ta prodaja vključuje državno pomoč za kupca, tj. banko Piraeus, preučiti na podlagi oddelka „Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja s prodajo banke“ iz sporočila o prestrukturiranju (90).
(179)
Banka Grčije se je v zvezi z navedeno prodajo odločila stopiti v stik samo z največjimi domačimi bankami v Grčiji, pri čemer so nezavezujoče ponudbe predložile samo banka Piraeus in dve drugi banki. Banka Piraeus je edina ponudnica, ki je predložila veljavno zavezujočo ponudbo. Omejeno število kontaktiranih kupcev ne more izključevati, da je bil razpis odprt, glede na to, da ni bilo razumno pričakovati formalne ponudbe drugih vlagateljev. Dejansko so takrat tuje banke, prisotne v Grčiji, zaradi finančne nestabilnosti grškega bančnega sistema, ki je zaradi globoke in dolgotrajne recesije doživel velike izgube iz posojil, odprodale ali bile pripravljene odprodati svoje grške dejavnosti (npr. Geniki, MBG, Emporiki Bank). Z drugimi besedami, zapuščale so grški trg in niso iskale novih priložnosti za naložbe v Grčiji. Poleg tega je razumno predpostavljati, da bi se za navedene dejavnosti zanimal samo vlagatelj, ki bi lahko hitro stabiliziral in vzpostavil uspešnost prevzetih dejavnosti - tj. velika bančna skupina. Nazadnje, zaradi zelo kratkega časovnega okvira, ki je bil na voljo za sklenitev prodaje - ki ga je narekovala finančna kriza, v kateri so delovale banke, ki so se prodajale -, je bilo sodelovanje tujih bank ali drugih vrst vlagateljev v postopku prodaje zelo malo verjetno, ker bi navedeni vlagatelji navadno želeli opraviti skrben pregled sredstev, ponujenih za prodajo, preden bi predložili formalno ponudbo.
(180)
Komisija zato ugotavlja, da je bila prodajna cena ciprskih prenesenih dejavnosti tržna cena in da je mogoče pomoč kupcu, tj. banki Piraeus, izključiti.
6.2.2 Pravna podlaga za oceno združljivosti
(181)
V skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe lahko Komisija ugotovi, da je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanju resne motnje v gospodarstvu države članice“.
(182)
Komisija je priznala, da lahko zaradi svetovne finančne krize nastane resna motnja v gospodarstvu države članice in da je tako motnjo mogoče odpraviti z ukrepi v podporo bankam. To je bilo potrjeno v sporočilu o bančništvu iz leta 2008, sporočilu o dokapitalizaciji in sporočilu o prestrukturiranju. Komisija še vedno meni, da so zahteve za odobritev državne pomoči v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe izpolnjene glede na ponovitev napetosti na finančnih trgih. Komisija je to stališče potrdila s sprejetjem sporočila o podaljšanju iz leta 2011 (91) in sporočila o bančništvu iz leta 2013 (92).
(183)
Komisija je v zvezi z grškim gospodarstvom v svojih sklepih o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam ter v svojih odobritvah ukrepov državne pomoči, ki jih je Grčija odobrila posameznim bankam (93), priznala, da obstaja grožnja resne motnje v grškem gospodarstvu in da je državna podpora bankam primerna za odpravo te motnje. Pravna podlaga za oceno ukrepov pomoči mora torej biti člen 107(3)(b) Pogodbe.
(184)
Komisija je med finančno krizo razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v sporočilu o bančništvu iz leta 2008.
(185)
V skladu s točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008 mora pomoč, da bi bila združljiva na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, izpolnjevati splošna merila za združljivost:
(a)
primernost: pomoč mora biti dobro usmerjena, da se lahko učinkovito doseže cilj reševanja resne motnje v gospodarstvu. To se ne bi zgodilo, če ukrep ne bi bil primeren za odpravo motnje;
(b)
nujnost: ukrep pomoči mora biti po višini in obliki nujen za doseganje cilja. To pomeni, da mora biti določen v minimalni višini, ki je nujna za doseganje cilja, in v obliki, ki je najbolj primerna za odpravo motnje;
(c)
sorazmernost: pozitivni učinki ukrepa morajo biti ustrezno uravnoteženi z izkrivljanjem konkurence, da bi se izkrivljanje omejilo na najmanjšo raven, ki je potrebna za dosego ciljev ukrepa.
(186)
Komisija je med finančno krizo razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v sporočilu o bančništvu iz leta 2008.
(187)
Sporočilo o dokapitalizaciji vsebuje nadaljnje smernice glede ravni nadomestila, potrebnega za kapitalske vložke iz državnih virov.
(188)
Nazadnje, Komisija je v sporočilu o prestrukturiranju pojasnila, kako bo ocenjevala načrte prestrukturiranja. Pri oceni načrta prestrukturiranja banke Piraeus bo na podlagi sporočila o prestrukturiranju upoštevala vse ukrepe, navedene v preglednici 11.
6.2.3 Skladnost ukrepa pomoči C s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in sporočilom o dokapitalizaciji
6.2.3.1 Primernost
(189)
Komisija v zvezi s primernostjo ukrepa, tj. zavezo GSFS, da bo dokapitaliziral banko Piraeus v višini 524 milijonov EUR, meni, da je ukrep primeren, ker je omogočil, da se grški posli treh ciprskih bank prodajo banki Piraeus.
(190)
Brez ukrepa ne bi bila nobena grška banka, vključno z banko Piraeus, pripravljena prevzeti ciprske prenesene dejavnosti v času, ko ni bila nobena banka zunaj Grčije pripravljena vstopiti na ta trg. Če ciprske prenesene dejavnosti ne bi bile prevzete, bi bile ogrožene navedene dejavnosti in zlasti vloge grških podružnic. Z ukrepom je bila torej zagotovljena ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da je ukrep primeren kot pomoč za reševanje.
6.2.3.2 Nujnost
(191)
V skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja ukrepa. To pomeni, da mora biti kapitalski vložek na primer omejen na najmanjši znesek, potreben za doseganje navedenega cilja.
(192)
V času, ko so grške banke zelo težko našle kapital, je ukrep kril kapitalske potrebe, ki bi nastale s plačilom nakupne cene za prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti, da bi se prevzem lahko zgodil.
(193)
Poleg tega Komisija pozitivno ugotavlja, da je bila pomoč dodeljena v obliki kapitalskega vložka v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013, saj GSFS banki Piraeus ni zagotovil nepovratnih sredstev, ampak je prejel navadne delnice v isti vrednosti.
(194)
Ukrep je torej nujen za doseganje cilja omejitve motnje v grškem bančnem sistemu in gospodarstvu kot celoti.
6.2.3.3 Sorazmernost
(195)
Dejavnosti, za katere je bila zagotovljena pomoč, so bile prodane, ko so grški organi objavili razpis. Poleg tega so bile prevzete dejavnosti hitro vključene v banko Piraeus. Pomoč ni omogočila, da bi dejavnosti, za katere je bila zagotovljena pomoč, ostale kot ločeni konkurenti na trgu.
(196)
Poleg tega je bil znesek pomoči razmeroma majhen, saj ustreza približno 3 % skupnih neto posojil ciprskih prenesenih dejavnosti (ali približno 3 % njihovega RWA) (94).
(197)
Komisija zato meni, da je bil ukrep zasnovan tako, da bi se zmanjšalo neupravičeno izkrivljanje konkurence.
6.2.3.4 Sklepna ugotovitev glede skladnosti s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in sporočilom o dokapitalizaciji
(198)
Na podlagi analize iz uvodnih izjav 189 do 197 je ugotovljeno, da je bila dokapitalizacija banke Piraeus s strani GSFS v višini 524 milijonov EUR primerna, nujna za dosego cilja omejitve motnje v grškem bančnem sistemu in gospodarstvu kot celoti ter zasnovana tako, da bi se zmanjšalo neupravičeno izkrivljanje konkurence, in je v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in sporočilom o dokapitalizaciji.
6.2.4 Skladnost ukrepa pomoči s sporočilom o prestrukturiranju
(199)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 178, prodaja ciprskih prenesenih dejavnosti spada pod oddelek iz sporočila o prestrukturiranju o „ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja s prodajo banke“. V skladu s točko 17 sporočila o prestrukturiranju je treba pri prodaji banke v težavah drugi finančni instituciji upoštevati zahteve glede uspešnega poslovanja, lastnega prispevka in omejevanja izkrivljanja konkurence.
6.2.4.1 Dolgoročno uspešno poslovanje ciprskih prenesenih dejavnosti na podlagi prodaje
(200)
V točki 17 sporočila o prestrukturiranju je pojasnjeno, da lahko prodaja banke v težavah drugi finančni instituciji prispeva k ponovni vzpostavitvi dolgoročno uspešnega poslovanja, če kupec uspešno posluje in je sposoben absorbirati prenos banke v težavah ter lahko pripomore k povrnitvi zaupanja v trge.
(201)
Banka Piraeus je uspešno vključila ciprske prenesene dejavnosti. Kot je navedeno v oddelku 7.6, je mogoče banko Piraeus na podlagi njenega načrta prestrukturiranja šteti za subjekt z uspešnim poslovanjem. Dejstvo, da so bile ciprske prenesene dejavnosti prenesene na banko Piraeus, torej omogoča ponovno vzpostavitev njihovega uspešnega poslovanja.
6.2.4.2 Lastni prispevek in porazdelitev bremena
(202)
Komisija v zvezi s prispevkom delničarjev treh ciprskih bank k stroškom prestrukturiranja ugotavlja, da tri ciprske banke ciprskih prenesenih dejavnosti niso prodale po njihovi knjigovodski vrednosti, ampak po vrednosti, prilagojeni v skladu s poročilom PIMCO. Poleg tega so tri ciprske banke tudi po navedeni prilagoditvi na banko Piraeus prenesle več sredstev kot obveznosti. Dosežena je bila torej zadostna porazdelitev bremena delničarjev, ker so izgubo vrednosti ciprskih prenesenih dejavnosti nosili njihovi prodajalci.
6.2.4.3 Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence
(203)
V zvezi z ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence točka 30 sporočila o prestrukturiranju določa, da „[o]cena Komisije glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja […] Narava in oblika takih ukrepov se določi[ta] na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.“
(204)
Kot je opisano v uvodni izjavi 196, višina pomoči ustreza približno 3 % RWA ciprskih prenesenih dejavnosti. Komisija zato meni, da je razmeroma majhna, glede na to, da je navedeni znesek omogočil prodajo ciprskih prenesenih dejavnosti in, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 190, zagotovil ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji.
(205)
Po prodaji ciprskih prenesenih dejavnosti so grške podružnice prenehale obstajati kot samostojni konkurenti, saj so bile v celoti vključene v banko Piraeus.
(206)
Komisija ugotavlja, da glede na razmeroma majhen znesek pomoči za ciprske prenesene dejavnosti in dejstvo, da ne bodo še naprej obstajale kot samostojni konkurenti, ni neupravičenega izkrivljanja konkurence.
6.2.4.4 Sklepna ugotovitev glede skladnosti s sporočilom o prestrukturiranju
(207)
Na podlagi analize iz uvodnih izjav 199 do 206 je ugotovljeno, da prodaja ciprskih prenesenih dejavnosti in njihova vključitev v banko Piraeus zagotavljata njihovo dolgoročno uspešno poslovanje, da je pomoč omejena na najmanjšo potrebno in da ni neupravičenega izkrivljanja konkurence, kar je v skladu s sporočilom o prestrukturiranju.
(208)
Dokapitalizacijo banke Piraeus s strani GSFS v višini 524 milijonov EUR je torej treba razglasiti za združljivo z notranjim trgom.
7. OCENA POMOČI, DODELJENE BANKI PIRAEUS
7.1 OBSTOJ IN ZNESEK POMOČI
(209)
Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči za banko Piraeus v smislu člena 107(1) Pogodbe.
7.1.1 Obstoj pomoči pri ukrepih, odobrenih na podlagi programa pomoči grškim bankam
7.1.1.1 Državna likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil (ukrep L1)
(210)
Komisija je v sklepih o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam (95) že ugotovila, da likvidnostna podpora, odobrena na podlagi programa, pomeni pomoč. Banka Piraeus je leta 2011 izdala obveznice z državnim jamstvom v skupnem znesku 9,9 milijarde EUR. Grčija ji je posodila tudi 1 289 milijonov EUR v državnih obveznicah. Konec marca 2014 je bil neporavnani znesek obveznic z državnim jamstvom in državnih obveznic 9,9 milijarde EUR oziroma 1 024 milijonov EUR (96). Prihodnja likvidnostna podpora, odobrena na podlagi programa pomoči grškim bankam, bi prav tako pomenila pomoč.
7.1.1.2 Državna dokapitalizacija, odobrena na podlagi ukrepa dokapitalizacije (ukrep A)
(211)
Komisija je v sklepu z dne 19. novembra 2008 o programu pomoči grškim bankam že ugotovila, da dokapitalizacija, ki naj bi bila odobrena na podlagi ukrepa dokapitalizacije, pomeni pomoč. Banka Piraeus je prejela 750 milijonov EUR v obliki prednostnih delnic, kar pomeni 2,1 % RWA banke Piraeus (97).
7.1.2 Obstoj pomoči pri ELA z državnim jamstvom (ukrep L2)
(212)
Komisija je v točki 51 sporočila o bančništvu iz leta 2008 pojasnila, da zagotovitev sredstev centralnih bank finančnim institucijam ne pomeni pomoči, če so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji, ki se nanašajo na solventnost finančne institucije, zavarovanje sredstev, obrestno mero, ki se zaračuna finančni instituciji, in neobstoj posrednega jamstva države. Ker ELA z državnim jamstvom, odobrena banki Piraeus, ne izpolnjuje navedenih štirih kumulativnih pogojev, zlasti ker vključuje jamstvo države in je odobrena v povezavi z drugimi ukrepi podpore, ni mogoče ugotoviti, da ELA z državnim jamstvom ne pomeni državne pomoči.
(213)
ELA z državnim jamstvom izpolnjuje zahteve iz člena 107(1) Pogodbe. Prvič, ker navedeni ukrep vključuje državno jamstvo v korist Banke Grčije, bo kakršno koli izgubo nosila država. Ukrep torej vključuje državna sredstva. ELA omogoča bankam, da pridobijo financiranje v času, ko nimajo dostopa do trga medbančnih posojil in rednih Eurosistemovih operacij refinanciranja. ELA z državnim jamstvom torej banki Piraeus zagotavlja prednost. Ker je ELA z državnim jamstvom omejena na bančni sektor, je ukrep selektiven. Ker ELA z državnim jamstvom banki Piraeus omogoča nadaljnje poslovanje na trgu ter preprečuje njen propad in posledični izstop s trga, izkrivlja konkurenco. Ker je banka Piraeus dejavna v drugih državah članicah in ker finančne institucije iz drugih držav članic delujejo ali bi bile morebiti zainteresirane za delovanje v Grčiji, prednost, zagotovljena banki Piraeus, vpliva na trgovino med državami članicami.
(214)
Glede na navedeno Komisija meni, da ELA z državnim jamstvom (ukrep L2) pomeni državno pomoč. Znesek ELA z državnim jamstvom se je s časom spreminjal. Na dan 31. decembra 2012 je znašal približno 31,4 milijarde EUR. Po močnem upadu leta 2013 je ob koncu navedenega leta znašal še samo 750 milijonov EUR.
7.1.3 Obstoj pomoči pri ukrepih, odobrenih prek GSFS
7.1.3.1 Prva premostitvena dokapitalizacija (ukrep B1)
(215)
Komisija je v oddelku 5.1 sklepa o začetku postopka Piraeus že ugotovila, da prva premostitvena dokapitalizacija pomeni državno pomoč. Prejeti kapital je znašal 4,7 milijarde EUR.
7.1.3.2 Druga premostitvena dokapitalizacija (ukrep B2)
(216)
Ukrep B2 je bil izveden s sredstvi GSFS, ki, kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 65 sklepa o začetku postopka Piraeus, vključujejo državna sredstva.
(217)
Kar zadeva obstoj prednosti, se je z ukrepom B2 delež kapitala banke Piraeus povečal na raven, ki ji je omogočala nadaljnje delovanje na trgu in dostop do financiranja iz Eurosistema. Poleg tega je nadomestilo za ukrep B2 vključevalo natečene obresti na obveznice EFSF in dodatno 1-odstotno provizijo. Ker je navedeno nadomestilo očitno nižje od nadomestila za podobne kapitalske instrumente na trgu, banka Piraeus pod takimi pogoji na trgu zagotovo ne bi mogla zbrati navedenega kapitala. Z ukrepom B2 je bila torej banki Piraeus zagotovljena prednost iz državnih sredstev. Ker je bil ukrep na voljo samo banki Piraeus, je selektiven.
(218)
Položaj banke Piraeus se je okrepil zaradi ukrepa B2, ker so ji bili zagotovljeni finančni viri, potrebni za nadaljnje izpolnjevanje kapitalskih zahtev, kar je vodilo do izkrivljanja konkurence. Ker je banka Piraeus dejavna na bančnih trgih v drugih državah članicah in ker finančne institucije iz drugih držav članic delujejo v Grčiji ali bi bile morebiti zainteresirane za delovanje v Grčiji, ukrep B2 vpliva na trgovino med državami članicami.
(219)
Komisija meni, da ukrep B2 pomeni državno pomoč. Nacionalni organi so ga priglasili kot pomoč. Prejeti kapital je znašal 1 553 milijonov EUR.
7.1.3.3 Pismo o zavezi (ukrep B3)
(220)
GSFS se je z ukrepom B3 zavezal, da bo zagotovil dodatni kapital, potreben za dokončanje dokapitalizacije banke Piraeus, do zneska, ki ga je Banka Grčije zahtevala v okviru stresnega testa iz leta 2012. GSFS svoja sredstva prejema od države. S pismom so torej obljubljena državna sredstva. Okoliščine, v katerih lahko GSFS odobri podporo finančnim institucijam, so natančno določene in omejene z zakonom. Zato je uporabo navedenih državnih sredstev mogoče pripisati državi. GSFS se je zavezal, da bo zagotovil do 1 082 milijonov EUR dodatnega kapitala.
(221)
S pismom o zavezi je bila banki Piraeus zagotovljena prednost, ker so bili z njim imetniki vlog pomirjeni, da bo banka Piraeus sposobna zbrati celotni znesek kapitala, ki ga je morala zbrati, tj. da bo GSFS zagotovil kapital, če ga banka Piraeus ne bi uspela zbrati na trgu. Navedena zaveza je tudi olajšala zbiranje zasebnega kapitala na trgu, ker so bili vlagatelji pomirjeni, da bo GSFS zagotovil del kapitala, če ga banka Piraeus ne bo uspela zbrati na trgu. Noben zasebni vlagatelj se ne bi zavezal, dokler ne bi poznal pogojev dokapitalizacije, in takrat banka Piraeus ni imela dostopa do kapitalskih trgov. Navedena prednost je selektivna, ker ni bila zagotovljena vsem bankam, ki delujejo v Grčiji.
(222)
Ker je banka Piraeus dejavna v drugih državah članicah in ker finančne institucije iz drugih držav članic delujejo ali bi bile morebiti zainteresirane za delovanje v Grčiji, bo verjetno tudi ukrep B3 vplival na trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco.
(223)
Ukrep B3 torej pomeni pomoč in so ga grški organi priglasili kot državno pomoč.
7.1.3.4 Udeležba GSFS v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 za kritje kapitalskih potreb, opredeljenih s stresnim testom iz leta 2013 (ukrep B4)
(224)
Udeležba GSFS v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 za kritje kapitalskih potreb, opredeljenih s stresnim testom iz leta 2012 (ukrep B4), je delno preoblikovanje prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) v trajno dokapitalizacijo v višini 5 891 milijonov EUR v navadnih delnicah. Ker je ukrep B4 delno preoblikovanje že dodeljene pomoči, še vedno vključuje državna sredstva, vendar ne zviša nominalnega zneska pomoči. Vendar za dani nominalni znesek pomoči poveča prednost banke Piraeus (in s tem izkrivljanje konkurence), ker je to trajna dokapitalizacija in ne začasna dokapitalizacija kot v primeru ukrepov B1 in B2.
(225)
Komisija ugotavlja, da taka podpora ni bila dodeljena vsem bankam, ki delujejo v Grčiji. V zvezi z izkrivljanjem konkurence in vplivom na trgovino Komisija na primer ugotavlja, da je pomoč banki Piraeus omogočila nadaljevanje poslovanja v drugih državah članicah. Njena likvidacija bi privedla do prenehanja njenih dejavnosti v tujini na podlagi likvidacije teh dejavnosti ali njihove prodaje. Poleg tega so v Grčiji delovale nekatere banke iz drugih držav članic. Ukrep torej izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. Komisija zato meni, da ukrep B4 pomeni državno pomoč.
7.1.3.5 Sklepna ugotovitev glede ukrepov B1, B2, B3 in B4
(226)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Znesek državne pomoči, vključen v ukrepe B1, B2 in B3, je 7 335 milijonov EUR. Kot je navedeno v oddelku 7.1.3.3, je bil samo del prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) pretvorjen v trajno dokapitalizacijo (ukrep B4), ker je banka Piraeus pri dokapitalizaciji iz pomladi 2013 pritegnila zasebni kapital v višini 1 444 milijonov EUR. Dodatni kapital v višini 1 082 milijonov EUR (ukrep B3), ki ga je obljubil GSFS, ni bil potreben in torej ni bil izplačan. Znesek izplačane državne podpore je bil torej samo vsota prve in druge premostitvene dokapitalizacije, tj. 6 253 milijonov EUR, in del te pomoči je bil odplačan v šestih mesecih med dokapitalizacijo iz pomladi 2013 (ukrep B4), saj je zasebna udeležba presegala znesek zaveze.
(227)
V točki 31 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija poleg absolutnega zneska pomoči upoštevati pomoč „v razmerju do tveganju prilagojene tehtane aktive banke“. Ukrepi B1, B2 in B3 so bili odobreni v obdobju enega leta, tj. od aprila 2012 do maja 2013. V navedenem obdobju se je RWA banke Piraeus po zaporednih prevzemih zelo povečal. Postavlja se torej vprašanje, katero stopnjo RWA je treba uporabiti, in natančneje, ali bi bilo treba državno pomoč oceniti glede na RWA, ki je obstajal na začetku ali na koncu obdobja. Ukrepi B1, B2 in B3 so namenjeni kritju kapitalske potrebe, ki jo je Banka Grčije opredelila marca 2012 (stresni test iz leta 2012). Z drugimi besedami, kapitalske potrebe, ki naj bi se krile z navedenimi ukrepi državne podpore, so obstajale že marca 2012. Komisija zato meni, da bi bilo treba znesek pomoči, vključen v ukrepe B1, B2 in B3, primerjati z RWA banke Piraeus na dan 31. marca 2012. Opozoriti je treba tudi, da Banka Grčije po marcu 2012 in do dokapitalizacije iz pomladi 2013 ni upoštevala prevzemov, ki so jih opravile grške banke, da bi njihove kapitalske potrebe prilagodila navzgor ali navzdol. To dodatno dokazuje, da so bili ukrepi B1, B2 in B3 ukrepi pomoči, povezani z banko Piraeus v obsegu, v kakršnem je obstajala na dan 31. marca 2012.
(228)
Pomoč, odobrena banki Piraeus, je bila vsota prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) ter zaveze, ki jo je dal GSFS (ukrep B3), tj. 7 335 milijonov EUR ali 21,5 % RWA banke Piraeus na dan 31. marca 2012.
(229)
Pomoč, izplačana banki Piraeus, je bila vsota prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2), tj. 6 253 milijonov EUR ali 18,4 % RWA banke Piraeus na dan 31. marca 2012.
(230)
Ker je banki Piraeus uspelo privabiti zasebni kapital, je bil znesek, ki ga je GSFS dokončno vložil v banko Piraeus v obliki navadnih delnic, 5 891 milijonov EUR, kar je 17,3 % RWA banke Piraeus na dan 31. marca 2012.
7.1.4 Sklepna ugotovitev glede obstoja in skupnega zneska pomoči, ki jo je prejela banka Piraeus
(231)
Ukrepi A, B1, B2, B3, B4, L1 in L2 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Navedeni ukrepi so povzeti v preglednici 11.
Preglednica 11
Pregled skupne pomoči, ki jo je prejela banka Piraeus
Ref.
Ukrep
Vrsta ukrepa
Znesek pomoči
Pomoč/RWA
A
Prednostne delnice
Kapitalska podpora
750 milijonov EUR
2,1 %
B1
B2
B3
Prva premostitvena dokapitalizacija
Druga premostitvena dokapitalizacija
Pismo o zavezi
Kapitalska podpora
4 700 milijonov EUR
1 553 milijonov EUR
1 082 milijonov EUR
13,8 %
4,5 %
3,2 %
Skupna kapitalska pomoč, odobrena banki Piraeus A + B1 + B2 + B3
8 085 milijonov EUR
23,7 %
Skupna pomoč, izplačana banki Piraeus A + B1 + B2
7 003 milijonov EUR
21,6 %
B4
Dokapitalizacija
Kapitalska podpora
5 891 milijonov EUR
17,3 %
Skupna kapitalska pomoč, izplačana banki Piraeus, brez pomoči, odplačane v šestih mesecih
6 641 milijonov EUR
19,4 %
Ref.
Ukrep
Vrsta ukrepa
Nominalni znesek pomoči
L1
Likvidnostna podpora
Jamstvo
Obligacijsko posojilo
Jamstva: 9,9 milijarde EUR
Obligacijska posojila: 1,3 milijarde EUR
L2
ELA z državnim jamstvom
Financiranje in jamstvo
31,4 milijarde EUR
Skupna likvidnostna pomoč, odobrena banki Piraeus
42,6 milijarde EUR
7.2 PRAVNA PODLAGA ZA OCENO ZDRUŽLJIVOSTI
(232)
Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 183, bi bilo treba ukrepe pomoči oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe (98).
(233)
Komisija je med finančno krizo razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v sporočilu o bančništvu iz leta 2008.
(234)
Smernice za ukrepe dokapitalizacije so na voljo v sporočilu o dokapitalizaciji in sporočilu o podaljšanju iz leta 2011.
(235)
V sporočilu o prestrukturiranju je opredeljen pristop Komisije v zvezi z oceno načrtov prestrukturiranja, zlasti potrebo po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, zagotovitvi ustreznega prispevka upravičenca in omejitvi izkrivljanja konkurence.
(236)
Navedeni okvir je bil dopolnjen s sporočilom o bančništvu iz leta 2013, ki se uporablja za ukrepe pomoči, priglašene ali odobrene brez predhodne odobritve Komisije po 31. juliju 2013.
7.2.1 Pravna podlaga za oceno združljivosti likvidnostne podpore za banko Piraeus (ukrep L1)
(237)
Likvidnostna podpora, ki jo je banka Piraeus že prejela, je bila dokončno odobrena z zaporednimi sklepi, s katerimi so bili odobreni ukrepi na podlagi programa pomoči grškim bankam ter njihove spremembe in podaljšanja (99). Kakršna koli prihodnja likvidnostna podpora za banko Piraeus bo morala biti dodeljena v okviru programa, ki ga bo ustrezno odobrila Komisija. Pogoje take pomoči bo morala Komisija odobriti pred dodelitvijo pomoči, zato jih v tem sklepu ni treba podrobneje oceniti.
7.2.2 Pravna podlaga za oceno združljivosti prednostnih delnic (ukrep A)
(238)
Dokapitalizacija iz leta 2009 v obliki prednostnih delnic (ukrep A) je bila odobrena na podlagi ukrepa dokapitalizacije iz programa pomoči grškim bankam, ki je bil odobren leta 2008 na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008. Zato je ni treba ponovno ocenjevati na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008, ampak jo je treba oceniti samo na podlagi sporočila o prestrukturiranju.
7.2.3 Pravna podlaga za oceno združljivosti ELA z državnim jamstvom (ukrep L2)
(239)
Združljivost ELA z državnim jamstvom (ukrep L2) je treba najprej oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008 in sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Kakršna koli ELA z državnim jamstvom, dodeljena brez predhodne odobritve Komisije po 31. juliju 2013, spada na področje uporabe sporočila o bančništvu iz leta 2013.
7.2.4 Pravna podlaga za oceno združljivosti dokapitalizacij iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4)
(240)
Združljivost dokapitalizacij iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4), zlasti kar zadeva nadomestilo, je treba najprej oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008, sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Komisija je v sklepu o začetku postopka Piraeus izrazila dvome glede združljivosti ukrepa B1 z navedenimi sporočili. Ker so bili navedeni ukrepi izvedeni pred 1. avgustom 2013, ne spadajo na področje uporabe sporočila o bančništvu iz leta 2013. Združljivost dokapitalizacij iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4) je treba oceniti tudi na podlagi sporočila o prestrukturiranju.
7.3 SKLADNOST UKREPA L2 S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2008, SPOROČILOM O DOKAPITALIZACIJI IN SPOROČILOM O PODALJŠANJU IZ LETA 2011
(241)
Da bi bila pomoč združljiva na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, mora izpolnjevati splošna merila za združljivost: primernost, nujnost in sorazmernost.
(242)
Ker grške banke niso več imele dostopa do trgov medbančnih posojil in so postale v celoti odvisne od financiranja centralne banke, kot je navedeno v uvodni izjavi 37, in ker si banka Piraeus ni mogla sposoditi zadostnega zneska sredstev na podlagi rednih operacij refinanciranja, se je banka Piraeus zanašala na ELA z državnim jamstvom za zagotovitev zadostne likvidnosti in preprečitev svojega propada. Komisija meni, da je ukrep L2 primeren mehanizem za odpravo resne motnje, ki bi jo povzročil propad banke Piraeus.
(243)
Ker ELA z državnim jamstvom vključuje razmeroma visoke stroške financiranja za banko Piraeus, za banko Piraeus obstaja zadostna spodbuda, da se pri razvoju svojih dejavnosti ne zanaša na navedeni vir financiranja. Banka Piraeus je morala plačevati obrestno mero, ki je bila za […] bazičnih točk višja od tiste za redne operacije refinanciranja Eurosistema. Poleg tega je morala banka Piraeus državi plačati premijo za jamstvo v višini […] bazičnih točk. Zato so skupni stroški ELA z državnim jamstvom za banko Piraeus mnogo višji od običajnih stroškov refinanciranja ECB. Predvsem je razlika med prvimi in zadnjimi višja od ravni premije za jamstva, ki se zahteva s sporočilom o podaljšanju iz leta 2011. Zato je mogoče nadomestilo, ki ga je zaračunala država, šteti za zadostno. Kar zadeva znesek ELA z državnim jamstvom, ga Banka Grčije in ECB redno preverjata ob upoštevanju dejanskih potreb banke Piraeus. Pozorno spremljata njegovo uporabo in zagotavljata, da je omejen na najmanjšega potrebnega. Z ukrepom L2 torej banki Piraeus niso zagotovljena čezmerna likvidna sredstva, ki bi se lahko uporabila za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo konkurenco. Ukrep je omejen na najmanjši potrebni znesek.
(244)
Tak natančen nadzor nad uporabo ELA z državnim jamstvom in redno preverjanje, ali je njena uporaba omejena na najmanjšo potrebno, zagotavljata tudi, da je ta likvidnost sorazmerna in ne vodi do neupravičenega izkrivljanja konkurence. Komisija tudi ugotavlja, da se je Grčija zavezala, da bo banka Piraeus izvedla načrt prestrukturiranja, s katerim bo zmanjšala svojo odvisnost od financiranja s strani centralne banke, in da bo banka Piraeus ravnala v skladu z omejitvami ravnanja, kot je analizirano v oddelku 7.6. Navedeni dejavniki zagotavljajo, da se bo odvisnost od likvidnostne podpore čim prej končala in da je taka pomoč sorazmerna.
(245)
Ukrep L2 je torej v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011. Ker s sporočilom o bančništvu iz leta 2013 niso bile uvedene dodatne zahteve v zvezi z jamstvi, je ukrep L2 skladen tudi s sporočilom o bančništvu iz leta 2013.
7.4 SKLADNOST UKREPOV B1, B2, B3 IN B4 S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2008, SPOROČILOM O DOKAPITALIZACIJI, SPOROČILOM O PODALJŠANJU IZ LETA 2011 IN SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2013
(246)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 241 in v skladu s točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008, mora pomoč, da bi bila združljiva na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe, izpolnjevati splošna merila za združljivost: (100) primernost, nujnost in sorazmernost.
(247)
Sporočilo o dokapitalizaciji in sporočilo o podaljšanju iz leta 2011 vsebujeta nadaljnje smernice glede ravni nadomestila, potrebnega za kapitalske vložke iz državnih virov.
7.4.1 Primernost ukrepov
(248)
Komisija meni, da so dokapitalizacije iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4) primerne, ker banki Piraeus omogočajo izpolnjevanje kapitalskih zahtev. Banka Piraeus brez dokapitalizacij iz GSFS ne bi mogla nadaljevati svojih dejavnosti in bi izgubila dostop do operacij refinanciranja ECB.
(249)
Komisija je v zvezi s tem v sklepu o začetku postopka Piraeus navedla, da je banka Piraeus ena od največjih bančnih institucij v Grčiji, tako v smislu dajanja posojil kot v smislu zbiranja vlog. Banka Piraeus je kot taka sistemsko pomembna za Grčijo. Zato bi propad banke Piraeus povzročil resno motnjo v grškem gospodarstvu. Finančne institucije v Grčiji so v takratnih prevladujočih okoliščinah imele težave z dostopom do financiranja. Zaradi navedenega pomanjkanja financiranja je bila omejena njihova možnost zagotavljanja posojil za grško gospodarstvo. V teh okoliščinah bi propad banke Piraeus še poslabšal motnje v gospodarstvu. Poleg tega so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 sprejeti predvsem zaradi programa PSI, zelo nenavadnega in nepredvidljivega dogodka, in ne zaradi slabega upravljanja ali prevelikega tveganja banke Piraeus. Ukrepi so torej namenjeni predvsem obravnavanju rezultatov programa PSI in ohranjanju finančne stabilnosti v Grčiji.
(250)
Komisija je v sklepu o začetku postopka Piraeus izrazila dvome glede tega, ali so bili takoj sprejeti vsi mogoči ukrepi, da bi se banka Piraeus izognila potrebi po dodatni pomoči v prihodnosti. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 140 in 141 tega sklepa, se je Grčija zavezala, da bo izvedla vrsto ukrepov v zvezi s korporativnim upravljanjem in komercialnimi dejavnostmi banke Piraeus. Kot je opisano v uvodnih izjavah 115, 116 in 117, je banka Piraeus tudi obširno prestrukturirala svoje dejavnosti in že izvedla številna znižanja stroškov. Dvomi Komisije so bili torej odpravljeni.
(251)
Komisija je v sklepu o začetku postopka Piraeus izrazila dvome tudi glede tega, ali obstajajo zadostni zaščitni ukrepi za primer, da bi banka Piraeus prešla pod nadzor države ali da bi nadzor obdržali zasebni delničarji, medtem ko bi bila večinska lastnica država. V zavezah, opisanih v uvodnih izjavah 140 in 141 tega sklepa, je zagotovljeno, da bo kreditno poslovanje banke Piraeus potekalo na poslovni podlagi in da bo vsakodnevno poslovanje zaščiteno pred vmešavanjem države. Okvir odnosov, o katerem sta se dogovorila GSFS in banka Piraeus, zagotavlja tudi, da so interesi države kot glavnega delničarja zaščiteni pred prevzemanjem prevelikih tveganj s strani vodstva banke Piraeus.
(252)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 torej zagotavljajo ohranjanje finančne stabilnosti v Grčiji. Sprejeti so bili pomembni ukrepi za zmanjšanje prihodnjih izgub in zagotovitev, da neustrezno upravljanje ne bo ogrožalo dejavnosti banke Piraeus. Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da so ukrepi B1, B2, B3 in B4 primerni.
7.4.2 Nujnost - omejitev pomoči na najmanjšo potrebno
(253)
V skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja ukrepa. To pomeni, da mora biti kapitalski vložek omejen na najmanjši znesek, potreben za doseganje cilja.
(254)
Znesek kapitalske podpore je izračunala Banka Grčije v okviru stresnega testa iz leta 2012, da bi zagotovila, da bi delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala banke Piraeus v obdobju 2012-2014 ostal nad določeno ravnjo, kot je prikazano v preglednici 3. Z ukrepi B1, B2, B3 in B4 banki Piraeus torej ni zagotovljen presežni kapital. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 250, so bili sprejeti ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bi banka Piraeus v prihodnosti potrebovala dodatno pomoč.
(255)
Kar zadeva nadomestilo za prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo (ukrepa B1 in B2), Komisija opozarja, da sta bili odobreni maja 2012 oziroma decembra 2012 in izplačani v naravi v obliki obveznic EFSF. GSFS je kot nadomestilo od datuma izplačila obveznic EFSF do datuma dokapitalizacije iz pomladi 2013 prejel natečene obresti na obveznice EFSF in 1-odstotno provizijo (101). Kot je poudarjeno v sklepu o začetku postopka Piraeus, je navedeno nadomestilo nižje od razpona od 7 % do 9 %, opredeljenega v sporočilu o dokapitalizaciji. Vendar je bilo obdobje nizkega nadomestila omejeno na eno leto pri ukrepu B1 in pet mesecev pri ukrepu B2 (tj. do preoblikovanja premostitvene dokapitalizacije v standardno dokapitalizacijo v navadnih delnicah, tj. ukrep B4). Medtem ko se zaradi prve in druge premostitvene dokapitalizacije delež obstoječih delničarjev ni zmanjšal, je dokapitalizacija iz pomladi 2013 povzročila veliko zmanjšanje deleža obstoječih delničarjev, saj je njihov delež v lastniškem kapitalu banke Piraeus padel na 2,3 %. Neobičajno stanje, ki je prevladovalo od datuma prve premostitvene dokapitalizacije, se je nato končalo. Dvomi, izraženi v sklepu o začetku postopka Piraeus, so bili torej odpravljeni.
(256)
Drugič, glede na nenavaden izvor težav banke Piraeus, ki je izgube utrpela predvsem zaradi odpisa dolga v korist države (program PSI in odkup dolga, ki državi zagotavljata precejšnjo prednost, tj. zmanjšanje dolga) in posledic dolgotrajne recesije v njenem domačem gospodarstvu, lahko Komisija sprejme tako začasno odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz sporočila o dokapitalizaciji (102).
(257)
Ukrep B3 je bil zaveza za zagotovitev kapitala v okviru prihodnjega povečanja kapitala. Navedeno zavezo, sprejeto decembra 2012, bi bilo mogoče izvesti z dejanskim kapitalskim vložkom maja-junija 2013, le pet mesecev pozneje, ko je banka Piraeus izvedla povečanje kapitala. Ker je banka Piraeus pritegnila zasebne vlagatelje, GSFS ni bilo treba vložiti kapitala, ki ga je obljubil. Glede na kratko obdobje, v katerem je veljala navedena zaveza za zagotovitev kapitala, in zaradi razlogov, navedenih v uvodni izjavi 256, je sprejemljivo, da za navedeno zavezo ni bilo plačano nobeno nadomestilo.
(258)
Kar zadeva ukrep B4, morajo biti kapitalski vložki v skladu s točko 8 sporočila o podaljšanju iz leta 2011 vpisani z dovolj velikim odbitkom cene delnic (po prilagoditvi za učinek slabitve), da se zagotovi razumno zagotovilo, da bo država prejela primerno nadomestilo. Ker z ukrepom B4 ni bil zagotovljen dovolj velik odbitek cene delnic po prilagoditvi za učinek slabitve, je bilo dejansko nemogoče doseči dovolj velik odbitek teoretične cene brez pravice vpisa (103). Pred dokapitalizacijo banke Piraeus iz pomladi 2013 je njena tržna kapitalizacija znašala le nekaj sto milijonov EUR. V takih okoliščinah se postavlja vprašanje, ali bi bilo treba obstoječe delničarje v celoti izbrisati. Komisija ugotavlja, da je bil emisijski tečaj določen v višini povprečne tržne cene v petdesetih dneh pred določitvijo emisijskega tečaja, od katere se je odštel 50-odstotni odbitek. Komisija tudi ugotavlja, da se je delež obstoječih delničarjev močno zmanjšal, saj so imeli po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 v banki Piraeus le še 2,3-odstotni delež. Uporaba dodatnega odbitka za tržno ceno bi torej imela majhen učinek na nadomestilo GSFS. Glede na poseben položaj grških bank, pojasnjen v uvodni izjavi 256, in dejstvo, da potreba po pomoči v veliki meri izhaja iz odpisa dolga v korist države, Komisija meni, da je bil emisijski tečaj za delnice, ki jih je vpisala država, dovolj nizek.
(259)
GSFS je izdal tudi nakupne bone in je za vsako novo delnico, ki jo je vpisal zasebni vlagatelj, udeležen v dokapitalizaciji iz pomladi 2013, odobril en nakupni bon. GSFS je navedene nakupne bone podelil brezplačno. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 106, vsak nakupni bon vključuje pravico do nakupa 4,48 delnice GSFS v določenih razdobjih in po določenih izvršilnih cenah. Izvršilna cena je enaka vpisni ceni GSFS, povečani za letno in kumulativno maržo (4 % za prvo leto, 5 % za drugo leto, 6 % za tretje leto, 7 % za četrto leto in nato 8 % anualizirano za zadnjih šest mesecev). Nadomestilo, ki ga je prejel GSFS za delnice, ki jih ima, je dejansko omejeno na teh ravneh. Navedeno nadomestilo je nižje od razpona od 7 % do 9 %, opredeljenega v sporočilu o prestrukturiranju. Ker so bili navedeni nakupni boni ključni dejavnik pri uspehu nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa in zasebnega plasiranja, ki ju je banka Piraeus uvedla v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013, Komisija meni, da so navedeni nakupni boni banki Piraeus omogočili, da je znesek pomoči zmanjšala za 1 444 milijonov EUR. Zaradi nizkega kapitalskega količnika banke Piraeus pred dokapitalizacijo in velike negotovosti, ki je tedaj prevladovala, so namreč takrat razpoložljive simulacije pokazale, da brez nakupnih bonov zasebni vlagatelji ne bi dosegli zadostnega donosa in ne bi sodelovali. Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 249 in 256, ker bi GSFS prejel minimalno pozitivno nadomestilo, če bi bili nakupni boni izvršeni, ter ker je bil cilj MEFP privabiti nekatere zasebne vlagatelje, da bi nekatere banke ostale v zasebnem upravljanju in bi preprečili položaj, v katerem bi bil celotni bančni sektor pod nadzorom GSFS, Komisija lahko sprejme tako odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz sporočila o dokapitalizaciji. Navedeno sprejetje temelji tudi na dejstvu, da zakon o GSFS, kakor je bil spremenjen marca 2014, ne določa nikakršne prilagoditve nakupnih bonov v primeru povečanja delniškega kapitala brez predkupne pravice in da se lahko v primeru nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa prilagodi samo izvršilna cena nakupnih bonov ter da se lahko prilagoditev izvede samo naknadno in le do višine prihodka, ustvarjenega s prodajo predkupnih pravic GSFS. Poleg tega bo zaveza Grčije, da bo pred kakršnim koli odkupom nakupnih bonov, ki jih je izdal GSFS, zaprosila za odobritev Komisije, Komisiji omogočila zagotovitev, da se z nobenim morebitnim prihodnjim odkupom ne bo dodatno zmanjšalo nadomestilo za GSFS in povečalo nadomestilo za imetnike nakupnih bonov.
(260)
V zvezi z dejstvom, da so delnice GSFS neglasovalne, Komisija opozarja, da potreba po pomoči ne izhaja predvsem iz prevelikega tveganja. Poleg tega je bil cilj MEFP, da bi nekatere banke ostale v zasebnem upravljanju. Še več, okvir odnosov in samodejna ponovna uvedba glasovalnih pravic v primeru neizvajanja načrta prestrukturiranja zagotavljata zaščitne ukrepe pred prihodnjimi prevelikimi tveganji, ki bi jih prevzeli zasebni upravljavci. Nazadnje, PSI in odkup iz decembra 2012 sta vrsta nadomestila za državo, ker se je dolg zadnjenavedene do banke Piraeus zmanjšal za več milijard EUR. Zaradi vseh navedenih razlogov lahko Komisija sprejme, da GSFS prejme neglasovalne delnice. Komisija zato ugotavlja, da je bil ukrep B4 nujen.
(261)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so torej po višini in obliki nujni kot pomoč za reševanje.
7.4.3 Sorazmernost - ukrepi, ki omejujejo negativne učinke prelivanja
(262)
Banka Piraeus je prejela zelo velik znesek državne pomoči. Ta položaj lahko povzroči resno izkrivljanje konkurence. Vendar se je Grčija zavezala, da bo izvedla vrsto ukrepov za zmanjšanje negativnih učinkov prelivanja. V zavezah je zlasti navedeno, da bo poslovanje banke Piraeus še naprej potekalo na poslovni podlagi, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 136 in 137. Grčija se je zavezala tudi k prepovedi prevzemov in številnim odprodajam, kot je opisano v uvodnih izjavah 138, 139 in 143. Omejitve izkrivljanja konkurence bodo podrobneje ocenjene v oddelku 7.6.
(263)
V banki Piraeus je bil imenovan skrbnik spremljanja za spremljanje pravilnega izvajanja zavez glede korporativnega upravljanja in komercialnih dejavnosti. S tem bodo preprečene kakršne koli škodljive spremembe poslovne prakse banke Piraeus in zmanjšani morebitni negativni učinki prelivanja.
(264)
Nazadnje, nov obsežen načrt prestrukturiranja je bil Komisiji predložen 25. junija 2014. Navedeni načrt prestrukturiranja bo ocenjen v oddelku 7.6.
(265)
Dvomi, izraženi v sklepu o začetku postopka Piraeus, so bili torej odpravljeni. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so sorazmerni glede na točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008.
7.4.4 Sklepna ugotovitev glede skladnosti dokapitalizacij iz GSFS s sporočilom o bančništvu iz leta 2008, sporočilom o dokapitalizaciji in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011
(266)
Ugotovljeno je torej, da so dokapitalizacije iz GSFS (ukrepi B1, B2, B3 in B4) primerne, nujne in sorazmerne glede na točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008, sporočilo o dokapitalizaciji in sporočilo o podaljšanju iz leta 2011. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so torej v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008, sporočilom o dokapitalizaciji in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011.
7.5 SKLADNOST PREVZEMOV PRENESENIH DEJAVNOSTI BANKE ATE, BANKE GENIKI, CIPRSKIH PRENESENIH DEJAVNOSTI IN BANKE MBG S SPOROČILOM O PRESTRUKTURIRANJU
(267)
V točki 23 sporočila o prestrukturiranju je pojasnjeno, da se prevzemi podjetij s strani bank, ki prejemajo pomoč, ne smejo financirati z državno pomočjo, razen če je to nujno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja podjetja. Poleg tega je v točkah 40 in 41 sporočila o prestrukturiranju navedeno, da banke ne smejo uporabljati državne pomoči za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen če je ta sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ali za zagotavljanje učinkovite konkurence. Poleg tega lahko prevzemi ogrozijo ali otežijo ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Komisija mora torej oceniti, ali je mogoče prevzeme, ki jih je opravila banka Piraeus, šteti za skladne s sporočilom o prestrukturiranju.
7.5.1 Skladnost prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE s sporočilom o prestrukturiranju
7.5.1.1 Učinek prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE na dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus
(268)
Banka Piraeus je s prevzemom prenesenih dejavnosti banke ATE pridobila velik obseg vlog z mnogo manjšim zneskom neto posojil (104). Prevzem je torej bistveno prispeval k zmanjšanju zelo visokega razmerja med posojili in vlogami banke Piraeus.
(269)
Poleg tega je privedel do pomembnih sinergij, kot so stroškovne sinergije na podlagi zmanjšanja števila podružnic, osebja in integracije IT, sinergije financiranja in prihodkovne sinergije.
(270)
Prevzem je torej zelo pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus.
7.5.1.2 Učinek prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE na znesek pomoči, ki ga je potrebovala banka Piraeus
(271)
V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se pomoč za prestrukturiranje ne sme uporabiti za prevzem drugih podjetij, ampak se mora uporabiti le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke Piraeus.
(272)
Znesek, ki ga je banka Piraeus plačala za prevzem prenesenih dejavnosti banke ATE, je bil določen na 0,6 % vrednosti prenesenih vlog in je znašal približno 95 milijonov EUR. Enak je bil 0,02 % skupnih sredstev banke Piraeus ob prevzemu. Navedeni znesek se lahko torej šteje za majhen, vendar ne zanemarljiv.
(273)
S prevzemom prenesenih dejavnosti banke ATE se je močno izboljšal zelo težaven likvidnostni položaj banke Piraeus, tako da je banka z njim prišla v precej znosnejši položaj. Komisija opozarja, da […]. Prevzem in njegovo nizko nakupno ceno je torej mogoče šteti za bistvena za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus in spadata pod izjemo iz točke 23 sporočila o prestrukturiranju.
7.5.1.3 Izkrivljajoči učinek prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE na konkurenco
(274)
V skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč ne sme uporabiti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, zlasti ne za prevzem konkurenčnih dejavnosti. V točki 41 sporočila o prestrukturiranju je še navedeno, da se prevzemi lahko odobrijo, če so sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti ali zagotavljanje učinkovite konkurence. V takih okoliščinah mora biti postopek prevzema pošten in mora zagotavljati pogoje učinkovite konkurence na upoštevnem trgu.
(275)
Ko je Banka Grčije na začetku leta 2012 pregledala uspešnost poslovanja vseh grških bank, za banko ATE ni štela, da je sposobna samostojno uspešno poslovati. Poleg tega je Banka Grčije analizirala različne druge možnosti za banko ATE (npr. likvidacijo) in ugotovila, da je prodaja prenesenih dejavnosti banke ATE najugodnejša možnost, saj se bi z njo zmanjšali tveganje izvršitve in stroški za Grčijo. Prevzem je torej mogoče šteti za del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisano v točki 41 sporočila o prestrukturiranju.
(276)
Poleg tega ni ponudbe za prenesene dejavnosti banke ATE predložil noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči.
(277)
Nazadnje, ker je prevzem prenesenih dejavnosti banke ATE odobril grški organ za konkurenco (105), je mogoče predpostavljati, da izid prodaje ne ogroža učinkovite konkurence v Grčiji.
(278)
Prevzem prenesenih dejavnosti banke ATE je torej v skladu z oddelkom 4 sporočila o prestrukturiranju.
7.5.1.4 Sklepna ugotovitev glede prevzema prenesenih dejavnosti banke ATE
(279)
Ugotovljeno je, da je prevzem prenesenih dejavnosti banke ATE glede na edinstveni položaj grških bank in posebnosti tega prevzema v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.
7.5.2 Skladnost prevzema banke Geniki s sporočilom o prestrukturiranju
7.5.2.1 Učinek prevzema banke Geniki na dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus
(280)
V smislu donosnosti iz poslovanja bo prevzem banke Geniki pospešil ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus. Glede na analizo, ki jo je ob navedenem prevzemu predložila banka Piraeus, bodo z združitvijo dveh bank na istem geografskem trgu ustvarjene sinergije, kot so prihranki stroškov na podlagi zmanjšanja števila osebja in zaprtja podružnic. Banka Piraeus bo pridobila stranke in imetnike vlog banke Geniki, s čimer se bodo bistveno znižali stroški distribucije.
(281)
V smislu likvidnostnega položaja, kot je ponazorjen v uvodni izjavi 65, je imela banka Geniki več vlog kot neto posojil. S prevzemom se je torej povečala likvidnost banke Piraeus ter zmanjšalo njeno razmerje med posojili in vlogami. Poleg tega je bila banka Geniki ustrezno kapitalizirana, preden jo je banka Piraeus prevzela. Prevzem torej verjetno ne bo ustvaril prihodnjih kapitalskih potreb banke Piraeus.
(282)
Prevzem je torej pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus.
7.5.2.2 Učinek prevzema banke Geniki na znesek pomoči, ki ga je potrebovala banka Piraeus
(283)
V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se pomoč za prestrukturiranje ne sme uporabiti za prevzem drugih podjetij, ampak se mora uporabiti le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke Piraeus. V tem primeru prevzem, čeprav pozitivno vpliva na uspešnost poslovanja banke Piraeus, ni bistven za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju.
(284)
Vendar je banka Piraeus za nakup banke Geniki plačala le 1 milijon EUR, kar je zelo majhen znesek. Poleg tega je bila banka Geniki ustrezno kapitalizirana in Société Générale je vložila precejšen znesek kapitala v banko Piraeus, kar je bil pogoj za posel (106).
(285)
Komisija ugotavlja, da glede na posebnosti posla (prevzem po zelo nizki ceni popolnoma kapitalizirane banke in kapitalski vložek prodajalca v banko Piraeus) prevzem ne ustvarja dodatne kapitalske potrebe za banko Piraeus in zato prevzem banke Geniki izjemoma ni v nasprotju z načelom, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno.
7.5.2.3 Izkrivljajoči učinek prevzema banke Geniki na konkurenco
(286)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 274, se državna pomoč v skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju ne sme uporabiti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti ne za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen v posebnih okoliščinah.
(287)
Ko je Banka Grčije na začetku leta 2012 pregledala uspešnost poslovanja vseh grških bank, za banko Geniki ni štela, da je sposobna samostojno uspešno poslovati. Geniki je ustvarjala velike izgube za družbo Société Générale, ki jo je zato želela prodati, in, če prodaja ne bi bila mogoča, bi lahko razmislila o tem, kako jo pustiti propasti. Prevzem je torej mogoče šteti za del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisano v točki 41 sporočila o prestrukturiranju.
(288)
Poleg tega ni veljavne ponudbe za prevzem banke Geniki predložil noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči. Banka Piraeus torej ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči.
(289)
Poleg tega je, ker je prevzem odobril grški organ za konkurenco (107), mogoče predpostavljati, da izid prodaje ne ogroža učinkovite konkurence v Grčiji.
(290)
Nazadnje, nakupna cena je bila zelo nizka. Zato ni mogoče šteti, da je banka Piraeus uporabila državno pomoč za financiranje prevzema. Glede na navedeno je mogoče ugotoviti, da prevzem banke Geniki spada pod izjemo iz točke 41 sporočila o prestrukturiranju.
7.5.2.4 Sklepna ugotovitev glede prevzema banke Geniki
(291)
Ugotovljeno je, da je prevzem banke Geniki glede na edinstveni položaj grških bank in posebnosti tega prevzema v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.
7.5.3 Skladnost prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti s sporočilom o prestrukturiranju
7.5.3.1 Učinek prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti na dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus
(292)
Prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti izboljšuje dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus.
(293)
Glede na analizo, ki jo je ob prevzemu predložila banka Piraeus, bo posel privedel do pomembnih sinergij, kot so stroškovne sinergije na podlagi prihrankov stroškov pri administraciji in osebju, ter precejšnjega izboljšanja stroškov vlog. Banka Piraeus je po prevzemu v celoti vključila grške posle treh ciprskih bank, prenovila blagovno znamko vseh podružnic treh ciprskih bank in že zelo napredovala pri racionalizaciji mreže.
(294)
Za portfelje posojil grških poslov treh ciprskih bank so bile oblikovane ustrezne rezervacije. Banka Piraeus je dejansko navedena posojila pridobila po ceni, ki je precej pod njihovimi nominalnimi zneski: nakupna cena je bila znižana zaradi upoštevanja prihodnjih izgub, ki jih je v okviru stresnega testa ocenila družba PIMCO. Tveganje izgub iz posojil, ki bi presegale izgube, že upoštevane v nizki nakupni ceni, je torej omejeno.
(295)
Banka Piraeus je prevzela tudi velik obseg vlog, skoraj tako velik kot prevzeta neto posojila. Tako je okrepila svoj likvidnostni položaj.
(296)
Prevzem je torej pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus.
7.5.3.2 Učinek prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti na znesek pomoči, ki ga je potrebovala banka Piraeus
(297)
V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se pomoč za prestrukturiranje ne sme uporabiti za prevzem drugih podjetij, ampak se mora uporabiti le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke Piraeus.
(298)
Kot je analizirano v oddelku 7.3, je bil namen pomoči kriti kapitalske potrebe prevzemnika ciprskih prenesenih dejavnosti, ker bi njihov prevzem zagotovil ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Plačilo, ki ga je banka Piraeus nazadnje plačala za prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti, je bilo mnogo nižje od knjigovodske vrednosti prevzetega portfelja. Še nižje od vrednosti posojil je bilo, potem ko je bilo prilagojeno navzdol, da bi se upoštevale prihodnje izgube iz posojil, ki jih je v okviru stresnega testa ocenila družba PIMCO. Prevzemno ceno bi bilo torej mogoče šteti za negativno. Navedeno ugotovitev podpira dejstvo, da je banka Piraeus ob prevzemu ciprskih prenesenih dejavnosti, s katerimi je povečala svoj kapital, vknjižila zelo slabo ime.
(299)
Če bi bilo vseeno treba šteti, da je banka Piraeus plačala pozitivno ceno, Komisija ugotavlja, da je GSFS kot pogoj za prevzem kupcu dal zavezo, da bo vložil znesek nakupne cene v kapitalu. GSFS je navedeno zavezo upošteval v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013. Kapitalski vložek je pomoč za ciprske prenesene dejavnosti in ne za banko Piraeus, kot je pojasnjeno v oddelku 6.2.1. S prevzemom torej ni bila ustvarjena potreba po dodatni državni pomoči za banko Piraeus.
(300)
Ugotovljeno je, da glede na nenavadne pogoje (nizka nakupna cena in zaveza GSFS, da bo vložil znesek nakupne cene v okviru povečanja kapitala) prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti izjemoma ni v nasprotju z načelom, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno.
7.5.3.3 Izkrivljajoči učinek prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti na konkurenco
(301)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 274, se državna pomoč v skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju ne sme uporabiti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti ne za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen v posebnih okoliščinah.
(302)
Namen prodaje grških poslov ciprskih bank je bil zaščititi stabilnost grškega bančnega sistema in zagotoviti, da bi lahko ciprske banke prodale navedene dejavnosti, preden bi te ostale brez kakršne koli vrednosti. Posel je torej mogoče šteti za del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisano v točki 41 sporočila o prestrukturiranju.
(303)
Poleg tega ni noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, predložil veljavne ponudbe za prevzem treh ciprskih bank. Prodajni postopek je bil odprt, pregleden in nediskriminacijski.
(304)
Nazadnje, ker je navedeni prevzem odobril grški organ za konkurenco (108), je mogoče predpostavljati, da izid prodaje ne ogroža učinkovite konkurence v Grčiji.
(305)
Glede na navedeno je mogoče ugotoviti, da prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti spada pod izjemo iz točke 41 sporočila o prestrukturiranju.
7.5.3.4 Sklepna ugotovitev glede prevzema ciprskih prenesenih dejavnosti
(306)
Ugotovljeno je, da je prevzem ciprskih prenesenih dejavnosti glede na edinstveni položaj grških bank in posebnosti tega prevzema v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.
7.5.4 Skladnost prevzema banke MBG s sporočilom o prestrukturiranju
7.5.4.1 Učinek prevzema banke MBG na dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus
(307)
Prevzem popolnoma dokapitalizirane banke MBG izboljšuje dolgoročno uspešno poslovanje banke Piraeus.
(308)
Glede na analizo, ki jo je ob prevzemu predložila banka Piraeus, bo posel privedel do pomembnih sinergij, kot so stroškovne sinergije na podlagi zmanjšanja števila podružnic in osebja, nižji stroški vlog in prihodkovne sinergije. Banka Piraeus je medtem v celoti vključila banko MBG.
(309)
Ker je bila poleg tega banka MBG ustrezno kapitalizirana, preden jo je banka Piraeus prevzela, in ker je banka Piraeus plačala nakupno ceno v višini 1 milijon EUR, prevzem verjetno ne bo ustvaril prihodnjih kapitalskih potreb za banko Piraeus. Poleg tega se je prodajalec v okviru posla zavezal, da bo v banko Piraeus vložil 400 milijonov EUR kapitala. Navedena zaveza je bila izvedena v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013, med katero je banka BCP v banko Piraeus vložila 400 milijonov EUR.
(310)
Ugotovljeno je, da je prevzem pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus in da je bila nakupna cena banke MBG tako nizka, da ni preprečevala, da bi bila pomoč omejena na najmanjšo potrebno.
7.5.4.2 Učinek prevzema banke MBG na znesek pomoči, ki ga je potrebovala banka Piraeus
(311)
V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se pomoč za prestrukturiranje ne sme uporabiti za prevzem drugih podjetij, ampak se mora uporabiti le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja banke Piraeus. V tem primeru prevzem, čeprav pozitivno vpliva na uspešnost poslovanja banke Piraeus, ni bistven za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju.
(312)
Vendar je banka Piraeus za nakup banke MBG plačala le 1 milijon EUR, kar je zelo majhen znesek. Poleg tega je banka BCP ustrezno kapitalizirala banko MBG in je v banko Piraeus vložila 400 milijonov EUR kapitala, kar je bil pogoj za posel (109).
(313)
Ugotovljeno je, da glede na posebnosti posla (prevzem po zelo nizki ceni popolnoma kapitalizirane banke in kapitalski vložek prodajalca v banko Piraeus) prevzem banke MBG ne ustvarja dodatnih kapitalskih potreb za banko Piraeus in zato prevzem banke MBG izjemoma ni v nasprotju z zahtevo, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno.
7.5.4.3 Izkrivljajoči učinek prevzema banke MBG na konkurenco
(314)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 274, se državna pomoč v skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju ne sme uporabiti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti ne za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen v posebnih okoliščinah.
(315)
Ko je Banka Grčije na začetku leta 2012 pregledala uspešnost poslovanja vseh grških bank, za banko MBG ni štela, da je sposobna samostojno uspešno poslovati. Banka MBG je ustvarjala velike izgube za banko BCP, ki jo je zato želela prodati, in, če prodaja ne bi bila mogoča, bi lahko razmislila o tem, da bi jo pustila propasti. Prodaja banke MBG je bila tudi del načrta prestrukturiranja banke BCP (110). Prevzem je torej mogoče šteti za del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisano v točki 41 sporočila o prestrukturiranju.
(316)
Poleg tega ni veljavne ponudbe za prevzem banke MBG predložil noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči.
(317)
Glede na navedeno je mogoče ugotoviti, da prevzem banke MBG spada pod izjemo iz točke 41 sporočila o prestrukturiranju.
7.5.4.4 Sklepna ugotovitev glede prevzema banke MBG
(318)
Ugotovljeno je, da je prevzem banke MBG glede na edinstveni položaj grških bank in posebnosti tega prevzema v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.
7.6 SKLADNOST UKREPOV A, B1, B2, B3 IN B4 S SPOROČILOM O PRESTRUKTURIRANJU
7.6.1 Viri težav in posledice za oceno na podlagi sporočila o prestrukturiranju
(319)
Kot je navedeno v oddelkih 2.1.1 in 2.1.2, so težave, s katerimi se spopada banka Piraeus, predvsem posledica grške dolžniške krize in globoke recesije v Grčiji in južni Evropi. Kar zadeva prvi dejavnik, je grška vlada izgubila dostop do finančnih trgov in je morala nazadnje s pogajanji doseči dogovor s svojimi domačimi in mednarodnimi upniki, tj. program PSI, s katerim so se terjatve do države znižale za 53,3 %. Poleg tega je bilo 31,5 % terjatev zamenjanih za nove GDO z nižjimi obrestnimi merami in daljšimi ročnostmi. Država je decembra 2012 te nove GDO odkupila od grških bank po ceni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrednosti in s tem povzročila dodatne izgube za grške banke. Poleg vpliva programa PSI in odkupa dolga na kapitalski položaj banke Piraeus je ta od leta 2010 do sredine leta 2012 zabeležila tudi velik odliv vlog zaradi tveganja izstopa Grčije iz euroobmočja kot posledice nevzdržnega javnega dolga in gospodarske recesije.
(320)
Pomoč, dodeljena banki Piraeus, tj. vsota ukrepov B1, B2, B3 in B4 ali 7 335 milijonov EUR, je višja od zneska izgube, vknjižene po programu PSI (5 911 milijonov EUR).
(321)
Velik del kapitalskih potreb izhaja iz običajne izpostavljenosti finančne institucije deželnemu tveganju njene države. To dejstvo je bilo poudarjeno tudi v uvodnih izjavah 63 in 74 sklepa o začetku postopka Piraeus. Zato je potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja v načrtu prestrukturiranja banke Piraeus manjša kot pri drugih finančnih institucijah, ki so prejele pomoč in so nakopičile prekomerna tveganja. Ker so ukrepi pomoči manj izkrivljajoči, bi bilo torej treba ukrepe, sprejete za omejitev izkrivljanja konkurence, sorazmerno omiliti. Ker program PSI in odkup dolga pomenita odpis dolga v korist države, je lahko nadomestilo za državo pri dokapitalizaciji bank nižje. Vendar Komisija ugotavlja, da je bila izpostavljenost banke Piraeus grškemu deželnemu tveganju večja kot izpostavljenost drugih velikih grških bank (111). Zato nekaterih izgub iz GDO ni mogoče pripisati običajni izpostavljenosti finančne institucije deželnemu tveganju njene države.
(322)
Drugi vir izgub banke Piraeus so izgube iz njenih posojil grškim gospodinjstvom in družbam. Komisija meni, da so navedene izgube predvsem posledica izjemno globoke in dolgotrajne recesije ter zmanjšanja BDP za približno 25 % v petih letih, in ne posledica tvegane posojilne prakse banke Piraeus. Zato pomoč, odobrena za kritje navedenih izgub, ne ustvarja moralnega tveganja, ki nastane, če se pomoč uporabi za zaščito banke pred posledicami preteklega tveganega ravnanja. Pomoč je torej manj izkrivljajoča (112).
(323)
Vendar del kapitalskih potreb in izgub iz posojil banke Piraeus izvira iz mednarodnih hčerinskih družb. Stresni test, opravljen leta 2012 za določitev kapitalskih potreb banke Piraeus, je pokazal, da napovedi kreditne izgube iz tujih posojil znašajo 1 314 milijonov EUR v osnovnem scenariju in 1 624 milijonov EUR v neugodnem scenariju. Več teh tujih družb je v zadnjih letih ustvarjalo izgubo. Izgube iz mednarodnih dejavnosti so leta 2012 znašale 244 milijonov EUR pred obdavčitvijo (113). Tuja aktiva je pomenila tudi obremenitev likvidnih sredstev.
(324)
Zato je mogoče ugotoviti, da velik del izgub in potrebe po pomoči spadajo pod točko 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011, ki Komisiji dovoljuje, da omili svoje zahteve. Prav tako del potrebe po pomoči izhaja iz izjemno globoke recesije v Grčiji in ne iz tveganega posojanja. Taka pomoč ne ustvarja moralnega tveganja in je torej manj izkrivljajoča.
(325)
Nazadnje, del potrebe po pomoči izvira iz lastnega tveganja banke Piraeus, kar zadeva njen velik delež državnega dolga in njene tuje hčerinske družbe.
7.6.2 Uspešno poslovanje
(326)
Načrt prestrukturiranja mora zagotoviti, da lahko finančna institucija do konca obdobja prestrukturiranja ponovno vzpostavi dolgoročno uspešno poslovanje (oddelek 2 sporočila o prestrukturiranju). V obravnavanem primeru je obdobje prestrukturiranja opredeljeno kot obdobje od datuma sprejetja tega sklepa do 31. decembra 2018.
(327)
Grčija je v skladu s točkami 9, 10 in 11 sporočila o prestrukturiranju predložila celovit in podroben načrt prestrukturiranja, ki vsebuje popolne informacije o poslovnem modelu banke Piraeus. V načrtu so opredeljeni vzroki za težave banke Piraeus in ukrepi, sprejeti za spoprijemanje z vsemi težavami uspešnega poslovanja, s katerimi se je srečevala. V načrtu prestrukturiranja so zlasti opisani strategija, izbrana za ohranitev operativne učinkovitosti banke Piraeus in odpravo visoke ravni NPL, reševanje njenega ranljivega likvidnostnega in kapitalskega položaja ter njenih tujih podjetij, ki so se v zadnjih letih pri svojem financiranju in kapitalu zanašala na svojo matično družbo.
7.6.2.1 Grške bančne dejavnosti
(328)
Kar zadeva likvidnost (114) in odvisnost banke Piraeus od financiranja iz Eurosistema, sta v načrtu prestrukturiranja predvidena omejena rast bilance v Grčiji in ponovna rast depozitne osnove. Odvisnost od ELA z državnim jamstvom, ki se je že zmanjšala, se bo še naprej zmanjševala, kar bo prispevalo tudi k znižanju stroškov financiranja banke Piraeus.
(329)
Zaveza glede razmerja med posojili in vlogami, navedena v uvodni izjavi 137, zagotavlja, da bo bilančna struktura banke Piraeus ob koncu obdobja prestrukturiranja vzdržna. Prodaja vrednostnih papirjev in drugih sekundarnih dejavnosti bo prav tako okrepila likvidnostni položaj banke Piraeus. Zaradi še vedno negotovega likvidnostnega položaja banke Piraeus lahko Komisija ugodi zahtevi grških organov, da se odobri zagotovitev likvidnih sredstev banki Piraeus na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil v okviru programa pomoči grškim bankam in v okviru ELA z državnim jamstvom.
(330)
Grčija se je zaradi znižanja stroškov financiranja zavezala tudi, da bo banka Piraeus še naprej zniževala obrestne mere, ki jih plačuje za vloge v Grčiji, kot je opisano v uvodni izjavi 137. Tako znižanje stroškov vlog bo ključno prispevalo k donosnosti banke Piraeus pred oblikovanjem rezervacij.
(331)
Banka Piraeus je od začetka krize opravila velike prevzeme, s katerimi sta se močno povečali njena velikost in depozitna osnova. Banka Piraeus je prevzeto podjetje uspešno vključila v rekordnem času. Trenutno poskuša uresničiti vse sinergije, ki so mogoče po teh prevzemih. Začela je racionalizirati svojo poslovno mrežo v Grčiji, in sicer z zmanjševanjem števila podružnic in zaposlenih (115). Do leta 2017 se bodo skupni stroški banke Piraeus v Grčiji znižali za dodatnih […] % v primerjavi z letom 2013. Grčija se je za dosego tega cilja zavezala, da bo banka Piraeus zmanjšala število svojih podružnic in zaposlenih v Grčiji na […] oziroma […] na dan 31. decembra 2017, najvišji skupni stroški v Grčiji pa ne bodo presegali […] milijard EUR. Pričakovano razmerje med stroški in prihodki bo ob koncu obdobja prestrukturiranja manjše od […] %. Komisija meni, da načrt prestrukturiranja ohranja učinkovitost banke Piraeus v novem tržnem okolju.
(332)
Drugo ključno področje je upravljanje NPL, ki so na dan 31. decembra 2013 znašala 36 % portfelja banke Piraeus (116). Banka Piraeus namerava izboljšati svojo kreditno politiko (limiti, zavarovanja) in se osredotočiti na osrednjo dejavnost, da bi zmanjšala svoje izgube. Grčija se je tudi zavezala, da bo banka Piraeus pri svoji kreditni politiki ravnala v skladu z visokimi standardi, da bi obvladovala tveganja in čim bolj povečala vrednost za banko Piraeus v vsaki fazi kreditnega postopka, vključno s prestrukturiranjem posojil, kot je opisano v uvodni izjavi 141.
7.6.2.2 Korporativno upravljanje
(333)
Druga pomembna točka je upravljanje banke Piraeus glede na to, da ima GSFS po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 večino delnic banke, vendar z omejeno pravico glasovanja. Poleg tega imajo nekateri zasebni vlagatelji, ki nadzirajo banko Piraeus, tudi nakupne bone in bi tako dosegli popolno korist, če bi cena delnice v obdobju prestrukturiranja hitro zrasla. Ker bi navedeni položaj lahko ustvaril moralno tveganje, sta se banka Piraeus in GSFS leta 2013 dogovorila o posebnem okviru odnosov. Z navedenim dogovorom je vsakodnevno poslovanje banke Piraeus zaščiteno pred kakršnim koli vmešavanjem njenih glavnih delničarjev, obenem pa je zagotovljeno, da lahko GSFS spremlja izvajanje načrta prestrukturiranja in na podlagi ustreznih postopkov posvetovanja prepreči prevzemanje prevelikih tveganj s strani vodstva banke Piraeus. Banka Piraeus se je tudi zavezala, da bo pozorno spremljala svojo izpostavljenost povezanim posojilojemalcem. Komisija pozitivno ugotavlja, da bo GSFS samodejno ponovno pridobil glasovalne pravice, če banka Piraeus ne bo izvajala svojega načrta prestrukturiranja.
7.6.2.3 Mednarodne dejavnosti
(334)
Nekatere mednarodne dejavnosti banke Piraeus so v preteklosti obremenile kapital in likvidnost banke Piraeus, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 323.
(335)
V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da se bo banka Piraeus še naprej znova osredotočala na svoj domači trg. Banka Piraeus je že prodala svojo hčerinsko družbo v Združenih državah Amerike. Začela je tudi racionalizirati druge hčerinske družbe, da bi okrepila postopek preverjanja kreditne sposobnosti in zmanjšala likvidnostno vrzel hčerinskih družb. Načrtuje dodatno racionalizacijo svoje mreže v ohranjenih hčerinskih družbah, kot je opisano v uvodni izjavi 130.
(336)
Skupni znesek tuje aktive se bo torej v prihodnosti skrčil. Ob koncu obdobja prestrukturiranja bo predstavljala […] del bilančne vsote banke Piraeus.
(337)
Komisija zato meni, da bo banka Piraeus ustrezno prestrukturirala navedene tuje hčerinske družbe in zmanjšala njihovo velikost ter s tem preprečila, da bi bila v prihodnosti izpostavljena dodatnim kapitalskim potrebam in likvidnostnemu primanjkljaju. Zaveza, opisana v uvodni izjavi 138, da se v mednarodne hčerinske družbe banke Piraeus ne bodo vlagali veliki zneski kapitala, prispeva tudi k zagotovitvi, da tuje hčerinske družbe ne bodo pomenile grožnje za kapitalski ali likvidnosti položaj banke Piraeus.
7.6.2.4 Sklepna ugotovitev glede uspešnega poslovanja
(338)
Osnovni scenarij, kot je opisan v oddelku 2.4, kaže, da bo banka Piraeus ob koncu prestrukturiranja sposobna ustvariti donos, ki ji bo omogočal kriti vse njene stroške in zagotoviti ustrezno donosnost lastniškega kapitala ob upoštevanju njenega profila tveganja. Hkrati se predvideva, da bo kapitalski položaj banke Piraeus ostal na zadovoljivi ravni.
(339)
Nazadnje, Komisija se je seznanila z neugodnim scenarijem, opisanim v načrtu prestrukturiranja banke Piraeus, kot so ga predložili grški organi. Navedeni neugodni scenarij temelji na sklopu predpostavk, dogovorjenih z GSFS. V njem sta upoštevani daljša in globlja recesija ter resnejša deflacija cen nepremičnin. Načrt prestrukturiranja kaže, da je banka Piraeus sposobna prenesti razumne obremenitve, saj v neugodnem scenariju ob koncu obdobja prestrukturiranja ostane donosna in dobro kapitalizirana.
(340)
Znesek dodatnega kapitala, ki je bil zbran leta 2014, tj. 1 750 milijonov EUR, zadostuje za preživetje skupine v osnovnem scenariju iz stresnega testa iz leta 2013 v obdobju prestrukturiranja in za odplačilo prednostnih delnic, ki ga je banka Piraeus izvedla maja 2014 (117). […] Komisija opozarja, da je Banka Grčije pri oceni kapitalskih potreb v osnovnem scenariju že uvedla več prilagoditev, zaradi katerih so ocenjene kapitalske potrebe večje v primerjavi s kapitalskimi potrebami, ki jih je banka Piraeus ocenila v svojem osnovnem scenariju. Komisija zato meni, da se pri kapitalskih potrebah na podlagi osnovnega scenarija, ki jih je ocenila Banka Grčije, predpostavlja določena stopnja negotovosti. Komisija za ugotovitev uspešnega poslovanja banke Piraeus ne zahteva, da ima banka Piraeus že na začetku dovolj kapitala za kritje kapitalskih potreb, ki jih je Banka Grčije ocenila v stresnem scenariju, ker je ta ocenjena raven povezana z zelo velikimi obremenitvami in ker zbiranje kapitala iz marca 2014 kaže, da je banka Piraeus znova pridobila dostop do kapitalskih trgov.
(341)
Poleg tega je dobro, da banka Piraeus ne bo dodatno vlagala v vrednostne papirje neinvesticijskega razreda, kar bo prispevalo k ohranitvi njenega kapitalskega in likvidnostnega položaja.
(342)
Ugotovljeno je torej, da kombinacija že izvedenega prestrukturiranja in dodatnega predlaganega prestrukturiranja zadostuje za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus.
7.6.3 Lastni prispevek in porazdelitev bremena
(343)
Kot je navedeno v oddelku 3 sporočila o prestrukturiranju, morajo banke in njihovi delničarji čim bolj prispevati k prestrukturiranju in tako zagotoviti, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek. Zato morajo banke za financiranje prestrukturiranja uporabiti svoje vire, na primer s prodajo sredstev, delničarji pa morajo absorbirati izgube banke, če je to mogoče.
7.6.3.1 Lastni prispevek banke Piraeus: odprodaje in zniževanje stroškov
(344)
Banka Piraeus je že odprodala majhne hčerinske družbe v tujini (v Združenih državah Amerike) in zmanjšala finančni vzvod dela svojega portfelja, da bi izboljšala svojo kapitalsko ustreznost in likvidnostni položaj. V načrtu prestrukturiranja je predvideno zmanjšanje finančnega vzvoda njenih tujih dejavnosti, kot je opisano v uvodnih izjavah 125 do 129. Ob upoštevanju že izvedenega zmanjšanja finančnega vzvoda in odprodaj ter po uresničitvi zavez v zvezi z zmanjšanjem finančnega vzvoda in odprodajami hčerinskih družb v tujini bo banka Piraeus bistveno zmanjšala svojo geografsko prisotnost v […]. Z zmanjšanjem mednarodnih sredstev banke Piraeus se bo tudi bistveno zmanjšalo morebitno tveganje, da bo pomoč potrebna v prihodnosti. To torej prispeva k zmanjšanju zneska pomoči na najmanjšega potrebnega.
(345)
Da bi banka Piraeus omejila svoje kapitalske potrebe, kapitala ne bo uporabila za podporo svojim hčerinskim družbam v tujini ali za njihovo razširitev, kot je opisano v uvodni izjavi 138. Poleg tega je z zavezami Grčije zagotovljeno, da banka Piraeus ne bo izvajala dragih prevzemov.
(346)
Banka Piraeus je začela izvajati tudi daljnosežni program zniževanja stroškov, kot je navedeno v oddelku 2.4.2. Njeni stroški se bodo do leta 2017 dodatno znižali. Zmanjšuje se število njenih zaposlenih, plače pa se prilagajajo navzdol. Grčija se je tudi zavezala, da bo omejila prejemke vodij banke Piraeus […].
7.6.3.2 Porazdelitev bremena na stare delničarje in nov kapital, zbran na trgu
(347)
Delež starih delničarjev banke Piraeus se je zmanjšal z novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa, ki se je končala leta 2009 (118), in nato še enkrat z dokapitalizacijo iz GSFS (ukrep B4) ter zbiranjem zasebnega kapitala leta 2013 in marca 2014. Na primer, delež delničarjev banke Piraeus, med katerimi so bili takrat vlagatelji, ki so denar vložili leta 2009, se je zmanjšal s 100 % pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 na samo 2,3 % po navedeni dokapitalizaciji. Poleg tega banka Piraeus od leta 2008 ni izplačala nobenih dividend v gotovini. Poleg navedene porazdelitve bremena na stare delničarje je banka Piraeus od začetka krize leta 2008 zbrala precejšen znesek zasebnega kapitala, tj. 807 milijonov EUR leta 2009, 1 444 milijonov EUR leta 2013 in 1 750 milijonov EUR leta 2014.
7.6.3.3 Porazdelitev bremena na imetnike podrejenega dolga
(348)
Imetniki hibridnega in podrejenega dolga banke Piraeus so prispevali k stroškom prestrukturiranja banke Piraeus. Banka Piraeus je izvedla več ukrepov upravljanja obveznosti, da bi ustvarila kapital, kot je opisano v uvodni izjavi 134.
(349)
Za preostale neporavnane instrumente velja prepoved izplačevanja kuponov, navedena v uvodni izjavi 143. Zato Komisija meni, da je zagotovljena ustrezna porazdelitev bremena imetnikov hibridnega in podrejenega dolga banke Piraeus ter da so v zvezi s tem izpolnjene zahteve iz sporočila o prestrukturiranju.
7.6.3.4 Sklepna ugotovitev glede lastnega prispevka in porazdelitve bremena
(350)
V primerjavi s skupno prejeto državno dokapitalizacijo sta lastni prispevek in porazdelitev bremena, zlasti v obliki prodaje sredstev in zmanjšanja portfelja posojil, mnogo nižja od tega, kar bi Komisija navadno štela za zadostno. Zmanjšanje se nanaša samo na tuje dejavnosti, ki pomenijo omejen del banke Piraeus (119), v prestrukturiranju pa ni predvideno nobeno zmanjšanje velikosti portfeljev posojil in vlog v Grčiji, ki so se nasprotno v zadnjem letu močno povečali na podlagi prevzemov. Vendar Komisija upošteva elemente, obravnavane v oddelku 7.6.1, in zlasti dejstva, da je prejeta pomoč deloma upravičena do izjeme iz točke 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011, na podlagi katere lahko Komisija sprejme nižji lastni prispevek in porazdelitev bremena. Komisija tudi pozitivno ugotavlja, da je banka Piraeus na trgu zbrala 1 444 milijonov EUR maja 2013 in 1 750 milijonov EUR marca 2014 […]. Poleg tega je bil kapital, ki je bil zbran marca 2014, zbran po ceni za delnico, ki je bila enaka ceni za delnico, po kateri je delnice vpisal GSFS v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013 (ukrep B4). Visok emisijski tečaj je torej omejil zmanjšanje deleža GSFS. Banka Piraeus je tudi odplačala prednostne delnice (ukrep A). Ob upoštevanju navedenega je za načrt prestrukturiranja mogoče šteti, da predvideva ustrezne ukrepe za zagotovitev lastnega prispevka in porazdelitve bremena, da se pomoč omeji na najmanjšo potrebno.
7.6.4 Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence
(351)
S sporočilom o prestrukturiranju se zahteva, da se v načrtu prestrukturiranja predlagajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence in zagotavljanje konkurenčnega bančnega sektorja. Poleg tega morajo navedeni ukrepi obravnavati tudi vprašanja moralnega tveganja in zagotoviti, da se državna pomoč ne uporabi za financiranje protikonkurenčnega ravnanja.
(352)
V točki 31 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija pri ocenjevanju zneska pomoči in posledičnega izkrivljanja konkurence upoštevati absolutni in relativni znesek prejete državne pomoči ter stopnjo porazdelitve bremena in položaj finančne institucije na trgu po prestrukturiranju. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je banka Piraeus od države prejela kapitalsko podporo, enako 23,7 % njenega RWA (120). Poleg tega je banka Piraeus leta 2010 prejela likvidnostna jamstva v višini 9,9 milijarde EUR in državna obligacijska posojila v višini 1,3 milijarde EUR, kar skupaj pomeni 25 % bilance stanja banke Piraeus. Banka Piraeus je prejela tudi ELA z državnim jamstvom. Glede na velik znesek pomoči so torej ukrepi za omejitev morebitnega izkrivljanja konkurence nujni. Poleg tega je tržni delež banke Piraeus v Grčiji velik. S prevzemom prenesenih dejavnosti banke ATE, banke Geniki, banke MBG in ciprskih prenesenih dejavnosti so se povečali tržni deleži banke Piraeus. Po navedenih prevzemih je tržni delež banke Piraeus pri vlogah v Grčiji znašal 29 % konec leta 2013, medtem ko so bili njeni tržni deleži pri stanovanjskih hipotekah, potrošniških posojilih in posojilih za podjetja 25 %, 22 % oziroma 35 % (v primerjavi z 10 %, 8 %, 8 % oziroma 14 % leta 2011) (121).
(353)
Komisija opozarja, da so bile težave banke Piraeus večinoma posledica zunanjih pretresov, kot sta grška dolžniška kriza in dolgotrajna recesija, ki je po letu 2008 povzročila motnje v grškem gospodarstvu, kot je bilo navedeno že v uvodni izjavi 74 sklepa o začetku postopka Piraeus. Potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja je torej majhna. Kot je navedeno v oddelku 7.6.1 tega sklepa, je izkrivljajoči učinek ukrepov pomoči glede na navedene dejavnike manjši, zato je manjša tudi potreba po ukrepih za omejitev izkrivljanja konkurence. Zaradi teh razlogov lahko Komisija izjemoma sprejme, da v načrtu prestrukturiranja kljub visokemu znesku pomoči in velikim tržnim deležem ni predvideno nikakršno zmanjšanje bilančne vsote in posojil v Grčiji. Vendar bi bilo problematično, če bi banka, ki je prejela največ pomoči med štirimi velikimi grškimi bankami in ki je na podlagi prevzemov v zadnjih letih zrasla največ, v obdobju prestrukturiranja še naprej rasla hitreje kot trg in morebiti izrinila banke, ki so prejele manj pomoči. Komisija zato pozdravlja zavezo, da rast banke Piraeus ne bo hitrejša od rasti trga.
(354)
Vendar Komisija ugotavlja, da so državne dokapitalizacije banki Piraeus omogočile nadaljevanje njenih bančnih dejavnosti na tujih trgih.
(355)
Komisija navaja, da bo banka Piraeus poleg že izvedenega zmanjšanja finančnega vzvoda in prestrukturiranja do 30. junija 2018 nadalje prestrukturirala svojo tujo aktivo in zmanjšala njen finančni vzvod (122). Poleg tega se je banka Piraeus zavezala, da pomoči ne bo uporabila za financiranje navedenih dejavnosti. Pomoč torej ne bo uporabljena za izkrivljanje konkurence na navedenih tujih trgih.
(356)
Grčija se je zavezala tudi, da banka Piraeus ne bo opravila dragih prevzemov, s čimer je zagotovila, da banka Piraeus državne pomoči ne bo uporabila za prevzem novih podjetij. Navedena prepoved prispeva k zagotovitvi, da se pomoč uporablja izključno za podporo ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja grških bančnih dejavnosti in ne za, na primer, rast na tujih trgih.
(357)
Zaveza za znižanje nevzdržno visokih obresti, ki se plačujejo za grške vloge, zagotavlja tudi, da se pomoč ne bo uporabila za financiranje nevzdržnih strategij zbiranja vlog, ki izkrivljajo konkurenco na grškem trgu. Podobno bo zaveza za izvajanje strogih smernic glede oblikovanja cen za nova posojila na podlagi ustrezne ocene kreditnega tveganja banki Piraeus preprečila izkrivljanje konkurence na grškem trgu z neustreznimi strategijami oblikovanja cen posojil za stranke.
(358)
Ob upoštevanju posebnega položaja, opisanega v oddelku 7.6.1, in ukrepov, predvidenih v načrtu prestrukturiranja, Komisija meni, da obstajajo zadostni zaščitni ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence.
7.6.5 Spremljanje
(359)
V skladu z oddelkom 5 sporočila o prestrukturiranju se zahtevajo redna poročila, na podlagi katerih lahko Komisija preveri, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja. Kot je navedeno v zavezah Grčije (123), bo Grčija zagotovila, da bo skrbnik spremljanja, ki ga je imenovala banka Piraeus z odobritvijo Komisije, do konca obdobja prestrukturiranja, tj. 31. decembra 2018, spremljal zaveze Grčije glede prestrukturiranja v Grčiji in tujini ter korporativnega upravljanja in komercialnih dejavnosti. Komisija zato ugotavlja, da je zagotovljeno ustrezno spremljanje izvajanja načrta prestrukturiranja.
7.6.6 Sklepna ugotovitev glede skladnosti ukrepov A, B1, B2, B3 in B4 s sporočilom o prestrukturiranju
(360)
Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja, če se upošteva skupaj z zavezami v Prilogi k temu sklepu, zagotavlja ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja banke Piraeus, zadostuje v zvezi s porazdelitvijo bremena in lastnim prispevkom, je ustrezen za izničenje učinkov izkrivljanja konkurence zaradi ukrepov pomoči, preučenih v tem sklepu, in je sorazmeren. Načrt prestrukturiranja in zaveze, predloženi Komisiji, izpolnjujejo merila iz sporočila o prestrukturiranju.
8. SKLEPNA UGOTOVITEV
(361)
Komisija obžaluje, da je Grčija nezakonito izvedla ukrepe pomoči B2, B3 in B4 v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe, ker so bili izvedeni pred njihovo formalno priglasitvijo. Vendar se lahko navedeni ukrepi in tudi drugi ukrepi, analizirani v tem sklepu, štejejo za združljive z notranjim trgom -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Naslednji ukrepi, ki jih je izvedla Grčija, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe:
(a)
izredna likvidnostna pomoč, ki jo je banki Piraeus Bank S.A. zagotovila Banka Grčije in za katero je jamčila Grčija (ukrep L2);
(b)
druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 553 milijonov EUR, ki jo je grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: GSFS) banki Piraeus Bank S.A odobril decembra 2012 (ukrep B2);
(c)
pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 1 082 milijonov EUR, ki jih je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril 20. decembra 2012 (ukrep B3);
(d)
dokapitalizacija v višini 5 891 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril pomladi 2013 (ukrep B4), in
(e)
dokapitalizacija v višini 524 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril pomladi 2013 (ukrep C).
2. Glede na načrt prestrukturiranja v zvezi s skupino Piraeus Bank Group, ki vključuje banko Piraeus Bank S.A. in vse njene hčerinske družbe in podružnice, predložen 25. junija 2014, ter zaveze, ki jih je na navedeni datum predložila Grčija, je naslednja državna pomoč združljiva z notranjim trgom:
(a)
kapitalski vložek v višini 750 milijonov EUR, ki ga je Grčija zagotovila banki Piraeus Bank S.A. maja 2009 in decembra 2011 v okviru sheme dokapitalizacije (ukrep A);
(b)
izredna likvidnostna pomoč, ki jo od julija 2011 banki Piraeus Bank S.A. zagotavlja Banka Grčije in za katero jamči Grčija, v višini 30,4 milijarde EUR na dan 31. decembra 2012 (ukrep L2);
(c)
prva premostitvena dokapitalizacija v višini 4,7 milijarde EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril maja 2012 (ukrep B1);
(d)
druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 553 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril decembra 2012 (ukrep B2);
(e)
zaveza za zagotovitev sredstev v višini 1 082 milijonov EUR, ki jih je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril 20. decembra 2012 (ukrep B3);
(f)
dokapitalizacija v višini 5 891 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril pomladi 2013 (ukrep B4), in
(g)
dokapitalizacija v višini 524 milijonov EUR, ki jo je GSFS banki Piraeus Bank S.A odobril pomladi 2013 (ukrep C).
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.
V Bruslju, 23. julija 2014