PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 484/2014
ze dne 12. května 2014,
kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o hypotetický kapitál centrální protistrany podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 50a odst. 4 třetí pododstavec a čl. 50c odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (2) podávají instituce usazené v Unii v současné době informace o dodržování kapitálových požadavků jednou za čtvrtletí. Aby se minimalizovaly nesrovnalosti mezi referenčními dny stanovenými pro instituce a referenčními dny stanovenými pro centrální protistrany pro výpočet a podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu, měly by referenční dny stanovené pro centrální protistrany pokrývat přinejmenším referenční dny, které již byly stanoveny pro instituce. Vyšší četnost podávání informací o hypotetickém kapitálu by však rovněž umožnila zohlednit skutečnost, že členové clearingového systému usazení ve třetích zemích mohou mít pro podávání informací stanovena jiná data. Kromě toho, pokud by u kapitálových požadavků existovaly značné odchylky, mohli by členové clearingového systému a jejich příslušné orgány z důvodu získání aktualizovaného přehledu o těchto požadavcích požadovat, aby tyto expozice byly monitorovány častěji než jednou za čtvrtletí.
(2)
Obvykle by neměly lhůty pro podávání informací centrálními protistranami překročit lhůty pro výpočet o více než jeden týden. Jeden týden poskytuje centrálním protistranám dostatek času, aby před tím, než oznámí požadované údaje, provedly všechny vnitřní kontroly a dokončily nezbytné schvalovací procesy. Pokud má centrální protistrana vypracován plně automatizovaný systém, může lhůta pro podávání informací těsně navazovat na lhůtu pro výpočet. V současné době však centrální protistrany nemusí být schopny dokončit celý postup v této lhůtě, a za tímto účelem by proto mohlo být nutné, aby zlepšily své vnitřní postupy a infrastrukturu. V této souvislosti by mělo být zavedeno přechodné ustanovení, které poskytne centrálním protistranám dostatek času pro rozvoj nezbytných vnitřních procesů a infrastruktury, a souběžně s tím možní, aby centrální protistrany začaly podávat informace o hypotetickém kapitálu členům svého clearingového systému.
(3)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 jsou ztráty v důsledku selhání člena clearingového systému kryty nejprve jeho vlastní počáteční marží a příspěvkem do fondu pro riziko selhání. Pokud se ukáže, že tyto prostředky nejsou dostatečné, budou ztráty pokryty z předfinancovaných finančních prostředků, které poskytly centrální protistrany ve prospěch postupné ochrany proti selhání, a z příspěvků členů, kteří neselhali, do fondu pro riziko selhání. Během tohoto období by měla být četnost podávání informací zvýšena, aby měli ostatní členové clearingového systému, kteří nejsou v selhání, a příslušné orgány k dispozici veškeré aktualizované informace týkající se hypotetického kapitálu, jež jsou zapotřebí pro výpočet kapitálových požadavků členů clearingového systému. Centrální protistrany by měly disponovat technickými prostředky a vnitřními postupy, které jim umožní, aby za takových zátěžových situací vypočítaly a poskytovaly informace o hypotetickém kapitálu.
(4)
Podle nařízení (EU) č. 648/2012 je centrální protistrana povinna doplnit své předfinancované finanční prostředky ve prospěch postupné ochrany proti selhání do jednoho měsíce. Z tohoto důvodu by měla být četnost provádění výpočtů a podávání informací oproti standardu vyšší. Vzhledem k tomu, že si stanovení celkových ztrát vzniklých z důvodu selhání člena clearingového sytému může vyžádat více času, nemuselo by být denní podávání informací o hypotetickém kapitálu zcela opodstatněné. Vzhledem k tomu, že příslušné orgány mohou být vystaveny nejrůznějším situacím, měly by mít možnost, aby v zátěžových obdobích požádaly o zvýšení četnosti podávání informací, a to na základě posouzení situace, které by mělo zohlednit míru stávajícího či předpokládaného vyčerpání předfinancovaných finančních prostředků, jež má centrální protistrana k dispozici (zdrojů z příspěvků centrální protistrany a zdrojů z příspěvků členů clearingového systému). Vyšší četnost by se měla uplatnit až do doby, než bude u těchto zdrojů dosaženo úrovně požadované příslušnými právní předpisy.
(5)
Vysoká četnost podávání informací v zátěžových obdobích může být velmi náročná vzhledem k nově zavedeným požadavkům ohledně podávání informací. To může vyvolávat přinejmenším u některých centrálních protistran problémy, pokud jde o technické provedení. Aby se tento stav zmírnil, je vhodné, aby se požadavek na zvýšení četnosti podávání informací použil od pozdějšího data. To umožní centrálním protistranám zlepšit jejich vnitřní postupy a modernizovat jejich systémy.
(6)
Ustanovení tohoto nařízení jsou úzce provázána, neboť upravují výpočet hypotetického kapitálu a podávání informací o něm centrální protistranou. Pro zajištění souladu mezi uvedenými ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, a usnadnění komplexního pohledu a jednoduchého přístupu k nim osobám, na něž se vztahují tyto povinnosti, je žádoucí zařadit všechny příslušné prováděcí technické normy požadované nařízením (EU) č. 648/2012 do jediného nařízení.
(7)
Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví.
(8)
Evropský orgán pro bankovnictví uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v bankovnictví zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Četnost a lhůty výpočtu podle čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost výpočtu uvedeného v čl. 50a odst. 3 nařízení (EU) č. 648/2012 je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost výpočtu podle odstavce 1 měsíční, centrální protistrana použije obě z následujících ustanovení:
a)
referenční dny pro tento výpočet jsou tyto:
31. leden, 28. únor (nebo 29. únor v přechodném roce), 31. březen, 30. duben, 31. květen, 30. červen, 31. červenec, 31. srpen, 30. září, 31. říjen, 30. listopad, 31. prosinec;
b)
dnem, kdy centrální protistrana provádí výpočet („den výpočtu“), je příslušně:
1. únor, 1. březen, 1. duben, 1. květen, 1. červen, 1. červenec, 1. srpen, 1. září, 1. říjen, 1. listopad, 1. prosinec, 1. leden.
3. Pokud je četnost uvedená v odstavci 1 týdenní nebo denní, připadá den prvního výpočtu na den následující po dni žádosti příslušného orgánu. Prvním referenčním dnem je den žádosti příslušného orgánu. Pro následné výpočty se za referenční den považuje den přede dnem výpočtu. V případě týdenního výpočtu se časové rozpětí mezi dny výpočtu stanovuje na pět pracovních dní.
4. Připadne-li den výpočtu na státní svátek, sobotu nebo neděli, výpočet se provede následující pracovní den.
Článek 2
Četnost, lhůty a jednotný formát podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 a čl. 89 odst. 5a nařízení (EU) č. 648/2012
1. Četnost podávání informací vyžadovaných podle čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012 a případně podle čl. 89 odst. 5a třetího pododstavce uvedeného nařízení je měsíční s výjimkou případů, kdy je uplatněna diskreční pravomoc stanovená v čl. 3 odst. 1 tohoto nařízení, přičemž v takovém případě se stanoví četnost jako týdenní nebo denní.
2. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 měsíční, je lhůta pro podávání informací stanovena do pěti pracovních dnů od dne výpočtu stanoveného v článku 1 nebo dříve, bude-li to možné.
3. Pokud je četnost podávání informací podle odstavce 1 denní nebo týdenní, připadne den podání informací na den následující po výpočtu.
4. Připadne-li den podání informací na státní svátek, sobotu nebo neděli, informace se podávají v následující pracovní den.
5. Centrální protistrany podávají informace uvedené v odstavci 1 s použitím formuláře uvedeného v příloze I (Informace týkající se hypotetického kapitálu), který se vyplní v souladu s pokyny uvedenými v příloze II (Pokyny pro podávání informací týkajících se hypotetického kapitálu).
Článek 3
Podmínky pro vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací v souladu s čl. 50a odst. 3 a čl. 50c odst. 2 nařízení (EU) č. 648/2012
1. Příslušné orgány instituce, která působí jako člen clearingového systému, mohou v kterémkoli z následujících případů od jakékoli centrální protistrany, v níž instituce působí jako člen clearingového systému, požadovat, aby provedla výpočet podle čl. 1 odst. 1 a poskytla informace uvedené v čl. 2 odst. 1 s denní nebo týdenní četností:
a)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít část předfinancovaných finančních prostředků, které poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání v souladu s článkem 43 nařízení (EU) č. 648/2012;
b)
je-li centrální protistrana po selhání jednoho z členů clearingového systému povinna využít příspěvky ve prospěch fondu pro riziko selhání od členů clearingového systému, kteří nejsou v selhání, v souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
2. Příslušné orgány rozhodují o denní nebo týdenní četnosti stanovené v odstavci 1 na základě míry skutečného nebo předpokládaného snížení stavu předfinancovaných finančních prostředků.
3. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. a), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň předfinancovaných finančních prostředků, které centrální protistrana poskytla jako příspěvek ve prospěch postupné ochrany proti selhání, výše stanovené podle článku 35 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 153/2013 (4).
4. Pokud příslušné orgány požadují od centrální protistrany vyšší četnost provádění výpočtu a podávání informací podle odst. 1 písm. b), vyšší četnost se použije až do okamžiku, kdy dosáhne úroveň příspěvků do fondu pro riziko selhání poskytovaných členy centrální protistrany, kteří nejsou v selhání, výše stanovené podle článku 42 nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 4
Přechodná ustanovení
Odchylně od čl. 2 odst. 2 podávají centrální protistrany informace podle uvedeného odstavce během období ode dne použitelnosti tohoto nařízení do 31. prosince 2014 nejpozději patnáct pracovních dnů po referenčním dnu nebo dříve, bude-li to možné.
Článek 5
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 2. června 2014, s výjimkou čl. 1 odst. 3, čl. 2 odst. 3 a článku 3, které se použijí ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. května 2014.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 484/2014
z dne 12. maja 2014
o določitvi izvedbenih tehničnih standardov glede hipotetičnega kapitala centralne nasprotne stranke v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti tretjega pododstavka člena 50a(4) in tretjega pododstavka člena 50c(3) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (2) institucije s sedežem v Uniji trenutno vsako četrtletje poročajo o izpolnjevanju obveznosti v zvezi s kapitalskimi zahtevami. Da bi se v čim večji meri zmanjšale neskladnosti med referenčnimi datumi, določenimi za institucije, in datumi, določenimi za centralne nasprotne stranke (v nadaljnjem besedilu: CNS), za izračun in poročanje informacij, povezanih s hipotetičnim kapitalom, bi morali referenčni datumi, določeni za CNS, zajemati vsaj referenčne datume, ki so že določeni za institucije. Vendar bi se pri večji pogostosti poročanja informacij v zvezi s hipotetičnim kapitalom moralo upoštevati tudi dejstvo, da imajo lahko klirinški člani s sedežem v tretjih državah drugačne datume poročanja. Poleg tega lahko obstajajo velike razlike v kapitalskih zahtevah, in da bi imeli aktualen pregled nad navedenimi zahtevami, bodo klirinški člani in njihovi pristojni organi morda želeli navedene izpostavljenosti spremljati pogosteje kot vsako četrtletje.
(2)
V običajnih razmerah datumi poročanja za CNS ne bi smeli zaostajati več kot en teden za datumom izračuna. En teden je dovolj časa za CNS, da izvede vse notranje kontrole ter zaključi potrebni proces odobritve, preden sporoči zahtevane podatke. Če CNS razvije popolnoma avtomatiziran sistem, je lahko datum poročanja zelo blizu datuma izračuna. Vendar trenutno CNS morda nimajo zmogljivosti, da bi celoten postopek zaključile v tem času, in bodo morda morale razviti svoje notranje postopke in infrastrukture, da bodo to lahko storile. Glede na to bi bilo treba uvesti prehodno določbo, da bi se CNS zagotovilo dovolj časa, da razvijejo potrebne notranje postopke in infrastrukture, pa tudi, da klirinškim članom začnejo poročati informacije v zvezi s hipotetičnim kapitalom.
(3)
V skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 bi se izgube v primeru neplačila klirinškega člana najprej krile z začetnim kritjem člana, ki je v zaostanku s plačili, in njegovim prispevkom v jamstveni sklad. Če to ne zadošča, se izgube krijejo s predhodno financiranimi finančnimi viri, ki jih CNS prispevajo za potrebe kaskadnega kritja neplačila, in s predhodno financiranimi prispevki v jamstveni sklad članov, ki niso v zaostanku s plačili. V tem obdobju bi bilo treba povečati pogostost poročanja, da bi drugi klirinški člani, ki niso v zaostanku s plačili, in pristojni organi imeli vse aktualne informacije v zvezi s hipotetičnim kapitalom, potrebnim za izračun kapitalskih zahtev klirinških članov. CNS bi morale razpolagati s tehničnimi zmogljivostmi in notranjimi postopki za izračun in predložitev informacij, povezanih s hipotetičnim kapitalom v takih izjemnih razmerah.
(4)
V skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012 mora CNS v roku enega meseca obnoviti predhodno financirana lastna finančna sredstva za potrebe kaskadnega kritja neplačila. V ta namen bi morala biti pogostost izračuna in poročanja v teh razmerah večja od običajne. Dnevno poročanje informacij v zvezi s hipotetičnim kapitalom bi lahko bilo manj smiselno, saj lahko traja nekaj časa, da se ugotovi skupni obseg izgub v primeru neplačila klirinškega člana. Glede na to, da se lahko soočijo z vrsto različnih scenarijev, bi morali pristojni organi imeti tudi možnost, da zahtevajo večjo pogostost poročanja v obdobjih izjemnih razmer na osnovi ocene razmer, pri katerih bi se morala upoštevati stopnja dejanskega ali predvidenega zmanjšanja predhodno financiranih finančnih sredstev, ki so na voljo CNS (tako tistih, ki jih je prispevala CNS, kot tistih, ki so jih prispevali klirinški člani). Večja pogostost poročanja bi se morala uporabljati, dokler se navedeni viri ne obnovijo na raven, ki jo zahteva zadevna zakonodaja.
(5)
Velika pogostost poročanja v obdobjih izjemnih razmer je lahko zelo zahtevna zaradi na novo uvedene zahteve po poročanju. To lahko predstavlja izzive v zvezi s tehnično izvedbo vsaj za nekatere CNS. Da bi se ti izzivi omilili, je ustrezno določiti kasnejši datum začetka uporabe za zahteve po večji pogostosti poročanja. To bo CNS omogočilo, da izboljšajo notranje postopke in nadgradijo svoje sisteme.
(6)
Določbe v tej uredbi so tesno medsebojno povezane, saj se nanašajo na izračun in poročanje hipotetičnega kapitala CNS. Za zagotovitev skladnosti med navedenimi določbami, ki bi morale začeti veljati hkrati, in za omogočanje celovitega pregleda nad določbami in enotnega dostopa do njih za osebe, za katere veljajo navedene obveznosti, je zaželeno, da se vsi zadevni izvedbeni tehnični standardi, ki se zahtevajo z Uredbo (EU) št. 648/2012, vključijo v eno uredbo.
(7)
Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Evropski bančni organ predložil Komisiji.
(8)
Evropski bančni organ je opravil javna posvetovanja o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analiziral morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Pogostost in datumi izračuna, ki ga zahteva člen 50a(3) Uredbe (EU) št. 648/2012
1. Izračun, določen v členu 50a(3) Uredbe (EU) št. 648/2012, se opravi mesečno, razen kadar se uveljavlja diskrecijska pravica iz člena 3(1) te uredbe, ko se izračun opravi tedensko ali dnevno.
2. Če je pogostost izračuna iz odstavka 1 mesečna, CNS uporabi oboje od naslednjega:
(a)
referenčni datumi izračuna so:
31. januar, 28. februar (oziroma 29. februar v prestopnem letu), 31. marec, 30. april, 31. maj, 30. junij, 31. julij, 31. avgust, 30. september, 31. oktober, 30. november, 31. december;
(b)
datumi, na katere CNS opravijo izračun (v nadaljnjem besedilu: datum izračuna), so:
1. februar, 1. marec, 1. april, 1. maj, 1. junij, 1. julij, 1. avgust, 1. september, 1. oktober, 1. november, 1. december, 1. januar.
3. Če je pogostost izračuna iz odstavka 1 tedenska ali mesečna, je datum prvega izračuna dan po datumu, ko pristojni organ poda zahtevek. Prvi referenčni datum je datum, ko pristojni organ poda zahtevek. Za naknadne izračune je referenčni datum dan pred datumom izračuna. Pri tedenskih izračunih je časovni razmik med datumi izračuna 5 delovnih dni.
4. Če je datum izračuna državni praznik, sobota ali nedelja, se izračun opravi na naslednji delovni dan.
Člen 2
Pogostost, datumi in enotna oblika poročanja, ki ga zahtevata člen 50c(2) in člen 89(5a) Uredbe (EU) št. 648/2012
1. Poročanje, ki ga zahteva člen 50c(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 in, kjer je smiselno, tretji pododstavek člena 89(5a) Uredbe (EU) št. 648/2012, se izvaja mesečno, razen kadar se uveljavlja diskrecijska pravica iz člena 3(1) te uredbe, ko se poročanje izvaja tedensko ali dnevno.
2. Če je pogostost poročanja v skladu z odstavkom 1 mesečna, je datum poročanja v petih dneh po datumu izračuna iz člena 1 ali prej, kadar je to možno.
3. Če je pogostost poročanja iz odstavka 1 dnevna ali tedenska, je datum poročanja dan po datumu izračuna.
4. Če je datum poročanja državni praznik, sobota ali nedelja, je datum poročanja naslednji delovni dan.
5. CNS poročajo informacije iz odstavka 1 z uporabo predloge iz Priloge I (Informacije v zvezi s hipotetičnim kapitalom), izpolnjene v skladu z navodili iz Priloge II (Navodila za poročanje informacij v zvezi s hipotetičnim kapitalom).
Člen 3
Pogoji za večje pogostosti izračuna in poročanja v skladu s členom 50a(3) in členom 50c(2) Uredbe (EU) št. 648/2012
1. Pristojni organi institucije, ki deluje kot klirinški član, lahko od vsake CNS, v kateri navedena institucija deluje kot klirinški član, zahtevajo, da opravi izračun iz člena 1(1) ter poroča v skladu s členom 2(1), z dnevno ali tedensko pogostostjo, v eni od naslednjih situacij:
(a)
če mora CNS v primeru zaostankov s plačili enega klirinškega člana uporabiti določen delež predhodno financiranih finančnih sredstev, ki jih je prispevala za potrebe kaskadnega kritja neplačila v skladu s členom 43 Uredbe (EU) št. 648/2012;
(b)
če mora CNS v primeru zaostankov s plačili enega klirinškega člana uporabiti prispevke iz jamstvenega sklada, vplačane s strani klirinških članov, ki niso v zaostanku s plačili, v skladu s členom 42 Uredbe (EU) št. 648/2012.
2. Pristojni organi se za dnevno ali tedensko pogostost iz odstavka 1 odločijo na podlagi višine dejanskega ali predvidenega zmanjšanja predhodno financiranih finančnih sredstev.
3. Če pristojni organi od CNS zahtevajo večjo pogostost izračuna in poročanja v skladu s točko (a) odstavka 1, se večja pogostost uporablja, dokler se predhodno financirana sredstva, ki jih je CNS prispevala za potrebe kaskadnega kritja neplačila, ne obnovijo na raven, določeno v členu 35 Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 153/2013 (4).
4. Če pristojni organi od CNS zahtevajo večjo pogostost izračuna in poročanja v skladu s točko (b) odstavka 1, se večja pogostost uporablja, dokler se prispevki v jamstveni sklad, vplačani s strani klirinških članov CNS, ki niso v zaostanku s plačili, ne obnovijo na raven, določeno v členu 42 Uredbe (EU) št. 648/2012.
Člen 4
Prehodne določbe
Z odstopanjem od člena 2(2) CNS v obdobju od datuma začetka uporabe te uredbe do 31. decembra 2014 sporočijo informacije iz navedenega odstavka najkasneje petnajst delovnih dni po referenčnem datumu ali prej, če je to možno.
Člen 5
Začetek veljavnosti in uporabe
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 2. junija 2014, razen člena 1(3), člena 2(3) in člena 3, ki se uporabljajo od 1. januarja 2015.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 12. maja 2014