PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/519
ze dne 26. března 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, rozšířeného na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, na základě přezkumu opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 91/2009 (2), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 (3), konečné antidumpingové clo (dále jen „původní opatření“) na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli (dále jen „ISF“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Po změně, kterou přineslo prováděcí nařízení (EU) č. 924/2012, měla opatření podobu valorického cla stanoveného pro jednotlivé čínské vyvážející výrobce zařazené do vzorku ve výši od 0,0 % do 69,7 %. Zároveň bylo antidumpingové clo pro spolupracující čínské vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, stanoveno na úrovni 54,1 %, zatímco zbytkové clo pro nespolupracující čínské vyvážející výrobce činilo 74,1 % (dále jen „platná cla“).
(3)
Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 723/2011 (4), naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 693/2012 (5), byla původní opatření rozšířena na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie.
2. Žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti
(4)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (6) obdržela Komise dne 1. října 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby ISF v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 30. ledna 2014 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) informovala o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1. Období přezkumného šetření a posuzované období
(7)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2013 (dále jen „dotčené období“).
4.2. Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR. Zúčastněné strany měly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
S ohledem na zjevný velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(11)
Z 325 známých čínských výrobců 24 předložilo odpovědi na dotazník k výběru vzorku. Avšak 13 z nich nevykázalo vývoz do EU, zatímco u tří jiných nebyl v původním šetření zjištěn dumping, a proto nepodléhají platnému opatření. Zbývajících osm společností vykázalo vývoz 11 800 tun do EU, což podle Eurostatu odpovídá 132 % celkového čínského dovozu do EU v období přezkumného šetření. Navržen byl vzorek tří největších vývozců. Nicméně jedna ze společností zařazených do vzorku tvrdila, že nesprávně vykázala svůj vývoz do EU ve formuláři pro výběr vzorku a ve skutečnosti měla vykázat nulový vývoz.
(12)
Proto byl vytvořen vzorek sestávající ze tří největších zbývajících vývozců. Všechny tři společnosti zařazené do vzorku ukončily spolupráci v různých fázích řízení a rozhodly se neodpovědět na dotazníky nebo odmítnout inspekce na místě. V důsledku toho byly všem třem společnostem zaslány dopisy, které je informovaly o záměru Komise použít článek 18 základního nařízení. Od těchto vyvážejících výrobců nepřišla žádná odpověď.
(13)
Komise posoudila situaci čtyř zbývajících vyvážejících výrobců, kteří odpověděli na dotazník k výběru vzorku. Jejich vývoz do Unie byl tak nízký, tj. menší než 1 % celkového vývozu, že vytvořit nový vzorek a zakládat zjištění šetření na jejich situaci nebylo považováno za vhodné ani reprezentativní. Bylo považováno za vhodnější v zjištěních šetření vycházet z širších a reprezentativnějších podkladů, tj. z dostupných údajů, s ohledem na nedostatečnou spolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Zbývající čtyři společnosti byly informovány o záměru Komise vycházet z dostupných údajů.
(14)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci Komise rovněž oznámila čínským orgánům, že hodlá použít článek 18. Komise neobdržela žádné připomínky nebo žádost o intervenci úředníka pro slyšení jako reakci na příslušné dopisy zaslané společnostem a čínským orgánům.
(15)
V předběžné fázi šetření s Komisí spolupracovalo 91 výrobců/skupin výrobců, kteří představovali přibližně 50 % výroby ISF v Unii. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců Komise přistoupila k výběru vzorku. Vybraný vzorek původně sestával z devíti společností/skupin společností patřících k nejvíce reprezentativním, pokud jde o objem, velikost, sortiment typů výrobku a zeměpisnou polohu v Unii. Jedna ze společností zařazených do vzorku ukončila spolupráci a rozhodla se neodpovědět na dotazník. Komise proto informovala tuto společnost o jejím vyřazení ze vzorku vzhledem k nedostatečné spolupráci. Vzorek zmenšený na zbývajících osm společností/skupin společností však byl považován za reprezentativní, protože odpovídal 24 % odhadované celkové výroby ISF v Unii během období přezkumného šetření.
(16)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od dvou dovozců v Unii. Vzhledem k poměrně omezenému počtu společností nebyl požadován výběr vzorku.
(17)
Co se týče uživatelů, žádný z nich se nepřihlásil ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu ani v pozdější fázi řízení. Usuzovalo se proto, že při šetření nespolupracoval žádný uživatel.
(18)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
Inspekce proběhly v 11 společnostech (alespoň jedna na každou z osmi skupin společností zařazených do vzorku). Na základě článku 19 základního nařízení tito výrobci v Unii požádali, aby jejich totožnost nebyla odhalena. Tvrdili, že odhalení jejich totožnosti by mohlo vést k vážným nepříznivým důsledkům pro jejich podnikatelskou činnost. Jejich žádost byla prozkoumána a shledána oprávněnou. Proto jména těchto společností nejsou uvedena.
b)
Dovozci v Unii:
Adolf Würth GmbH & Co - Německo
Marcopol z o.o. - Polsko
c)
Výrobci v zemích s tržním hospodářstvím:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malajsie
Kalisma Steel Pvt Ltd, Bombaj, Indie
5. Poskytnutí informací
(19)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k závěrům tohoto přezkumu před pozbytím platnosti, a všechny zúčastněné strany byly vyzvány k předložení připomínek (poskytnutí konečných informací). Byl jim rovněž poskytnut čas na předložení připomínek v návaznosti na poskytnuté informace. Podání byla obdržena od žadatele, Čínské obchodní komory pro dovoz a vývoz strojního zařízení a elektroniky, dvou dovozců/výrobců v Unii a jejich čínského výrobce ve spojení a dvou sdružení distributorů v Unii. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00.
2. Obdobný výrobek
(21)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné a prodávané na domácím trhu v Malajsii (dále jen „srovnatelná země“) mají v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako spojovací prostředky ze železa nebo oceli vyráběné v ČLR a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(22)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany ČLR, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
(23)
Jak je uvedeno výše v 11. až 14. bodě odůvodnění, čínští vyvážející výrobci vybraní jako součást vzorku při šetření nespolupracovali. Proto vzhledem k nedostatečné spolupráci vyvážejících výrobců v ČLR vychází celková analýza, včetně výpočtu výše dumpingu, z dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení.
(24)
Pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu byla použita žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti v kombinaci s dalšími zdroji informací, například se statistikou obchodu týkající se dovozu a vývozu (Eurostat a čínské údaje o vývozu) a jinými veřejně dostupnými informacemi (jako je prohlášení Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků).
(25)
Nedostatečná spolupráce ovlivnila srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou v tom smyslu, že přesný sortiment vyvážený čínskými výrobci do Unie nebyl znám.
2. Dumping při dovozu během období přezkumného šetření
2.1. Výběr srovnatelné země a výpočet běžné hodnoty
(26)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k návrhu použít Indii jako třetí zemi s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s ČLR. Indie byla použita jako srovnatelná země již v původním šetření.
(27)
Kromě Indie žadatel navrhl jako možnou srovnatelnou zemi USA. Ostatní zúčastněné strany vyjádřily k návrhu Indie výhrady a navrhly Malajsii, Tchaj-wan, Thajsko a Vietnam jako alternativní srovnatelné země.
(28)
Kromě návrhů předložených zúčastněnými stranami se Komise sama snažila určit vhodnou srovnatelnou zemi. Určila Japonsko jako další potenciální srovnatelnou zemi z důvodu jeho velkého objemu výroby spojovacích prostředků podobného ČLR.
(29)
Žádosti o spolupráci byly zaslány známým výrobcům v Indii, Japonsku, Malajsii (skutečným výrobcům, kteří antidumpingová opatření neobcházejí (8)), na Tchaj-wanu, v Thajsku a USA. Vietnamští výrobci nebyli kontaktováni, protože Vietnam není považován za zemi s tržním hospodářstvím. Spolupracovali vyvážející výrobci v Indii a Malajsii a v těchto dvou zemích se uskutečnily inspekce na místě.
(30)
Bylo zjištěno, že jedna ze spolupracujících indických společností nebyla výrobcem, nýbrž obchodní společností a že druhá spolupracující indická společnost zahájila svou činnost až po období přezkumného šetření. Proto nemohly být použity údaje o prodeji a nákladech z Indie. Bylo zjištěno, že dvě malajsijské spolupracující společnosti jsou vyvážejícími výrobci, jejichž úplné údaje jsou dostupné z období přezkumného šetření. Proto jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla vybrána Malajsie.
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku ze strany spolupracujících výrobců v Malajsii nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto domácího prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej na domácím trhu srovnatelné země je reprezentativní.
(32)
Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření. Bylo zjištěno, že domácí prodej jednoho z výrobců se uskutečnil v běžném obchodním styku, zatímco prodej druhého výrobce nikoli.
(33)
Běžná hodnota prvního výrobce tak vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny ziskového domácího prodeje v období přezkumného šetření. Běžná hodnota druhého výrobce byla početně určena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(34)
Po poskytnutí konečných informací se dvě zúčastněné strany vyjádřily k výběru srovnatelné země. Obě strany tvrdily, že Japonsko nemělo být považováno za možnou srovnatelnou zemi z důvodu svého zaměření na výrobky nejvyšší kategorie a svých vysokých nákladů. Jedna z těchto stran rovněž uvedla, že jako srovnatelná země měl být vybrán Tchaj-wan vzhledem k vysokému počtu výrobců, nákladům srovnatelným s Čínou a svému rozsáhlému vývozu do Evropy a Severní Ameriky.
(35)
Komise konstatuje, že srovnatelná země byla vybrána po zvážení šesti potenciálních kandidátských zemí. Od všech těchto zemí byla požadována spolupráce. Spolupracovaly pouze Malajsie a Indie; nespolupracovaly Tchaj-wan a Japonsko. Z důvodů vysvětlených v 30. bodě odůvodnění bylo rozhodnuto vybrat Malajsii.
2.2. Stanovení vývozní ceny
(36)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat).
2.3. Srovnání a úpravy
(37)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ceny ze závodu Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry.
2.4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Srovnání průměrné dovozní ceny podle Eurostatu s běžnými hodnotami srovnatelné země neprokázalo existenci dumpingu.
(39)
Nicméně během období přezkumného šetření bylo do Unie z ČLR dovezeno jen zanedbatelné množství 9 000 tun ISF (v hodnotě 23 milionů EUR) kromě ISF vyrobených vyvážejícími výrobci, u nichž bylo zjištěno, že se v původním šetření dumpingu nedopustili. Kromě toho kvůli nespolupráci čínských vývozců zařazených do vzorku nebyly k dispozici informace o sortimentu čínského vývozu, a tudíž srovnání s běžnou hodnotou srovnatelné země bylo možné provést pouze na souhrnném základě.
(40)
Proto nezjištění dumpingu v období přezkumného šetření je považováno za málo relevantní kvůli nízkému dovezenému množství a absenci informací týkajících se dováženého sortimentu vzhledem k velké různorodosti prostředků, které se vyrábějí a s nimiž se obchoduje.
(41)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že by opatření měla být zrušena, protože během období přezkumného šetření nebyl zjištěn dumping. Zastávali názor, že navzdory malému objemu vývozu z ČLR má nezjištění dumpingu značný význam.
(42)
Komise poznamenává, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se závěry opírají o pravděpodobnost, že se dumping obnoví, nikoli o zjištění týkající se existence dumpingu během období přezkumného šetření.
3. Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(43)
S ohledem na úvahy uvedené výše v 38. až 40. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, vývozní cena při vývozu z ČLR na jiné trhy, obcházení opatření a atraktivitu trhu Unie.
3.1. Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR
(44)
Odhaduje se, že ČLR je největší výrobce ISF na světě. Podle údajů Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (9) (China Fastener Industry Association, dále jen „CFIA“) se výrobní kapacita v roce 2012 odhadovala na 6,6 milionu tun. Využití kapacity bylo odhadováno na úrovni 75 %, což znamenalo značnou volnou kapacitu, která je srovnatelná s celkovou spotřebou Unie.
(45)
CFIA také odhaduje, že v roce 2012 bylo vyvezeno 40-50 % výroby ISF (2,5 milionu tun). Je zřejmé, vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Čínský vývoz byl tedy o více než 40 % vyšší než celková spotřeba Unie v témže období.
3.2. Vývozní cena při vývozu z ČLR na trhy třetích zemí
(46)
Žádost obsahuje důkazy prima facie o čínských vývozních cenách při vývozu na jiné trhy, jako jsou USA a Tunisko. Tyto důkazy byly založeny na cenových nabídkách, které obdrželo výrobní odvětví Unie. Bylo zjištěno, že tyto vývozní ceny jsou nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná, a tudíž nižší než běžná hodnota, jak byla určena výše.
(47)
Antidumpingová opatření týkající se spojovacích prostředků z ČLR byla přijata v několika třetích zemích (např. v Kanadě (10), Kolumbii (11), Mexiku (12), Jižní Africe (13) a USA (14)). Tato opatření se týkají různých podkategorií spojovacích prostředků, včetně dotčeného výrobku. Tato antidumpingová opatření byla považována za další známku dumpingu při vývozu na trhy třetích zemí.
(48)
S ohledem na tyto úvahy dospěla Komise k závěru, že vyvážející výrobci z ČLR prodávali a v současné době prodávají ISF do třetích zemí zmíněných ve 46. a 47. bodě odůvodnění za dumpingové ceny. Komise se proto domnívá, že je pravděpodobné, že kdyby byla stávající opatření zrušena, vyvážející výrobci z ČLR by také prodávali dotčený výrobek na trhu Unie za dumpingové ceny.
3.3. Obcházení opatření
(49)
Šetření zaměřené na obcházení opatření (15) dospělo k závěru, že k obcházení opatření vztahujících se na spojovací prostředky z Číny docházelo přes Malajsii. Opatření byla proto rozšířena na Malajsii s výjimkou devíti malajsijských výrobců, o nichž bylo zjištěno, že jsou skutečnými výrobci, kteří opatření neobcházejí, a kteří byli osvobozeni od opatření. Obcházení opatření naznačuje, že vývozci uplatňující dumping se chtějí dostat na trh Unie s dumpingovými cenami, aniž by museli platit clo. Proto je v případě, že by opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné, že by chtěli směřovat dumpingový dovoz přímo na trh Unie, aniž by se museli uchýlit k obcházení opatření.
(50)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany vyjádřily připomínku, že nižší celní sazby by snížily riziko obcházení. Tyto strany rovněž tvrdily, že zvláštní opatření, která jsou vysvětlena ve 129. bodě odůvodnění a která vyžadují, aby čínští vývozci s individuálními celními sazbami předložili faktury, jsou známkou toho, že celní sazby jsou příliš vysoké a vybízejí k obcházení opatření.
(51)
Komise poznamenává, že výši platných celních sazeb nelze změnit v souvislosti s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho účelem zvláštních opatření pro čínské vývozce je řešit potenciální riziko obcházení opatření mezi čínskými výrobci v důsledku rozdílných individuálních celních sazeb. Naproti tomu obcházení opatření přes Malajsii bylo analyzováno jako ukazatel pravděpodobnosti obnovení dumpingu při vývozu z ČLR do Unie. Komise se domnívá, že tyto dvě otázky spolu přímo nesouvisejí: požadavek faktur od čínských výrobců nemění nic na zjištění, že obcházení opatření přes jiné země je známkou pravděpodobnosti obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti.
3.4. Atraktivita trhu Unie
(52)
Obcházení opatření přes Malajsii dokládá, že trh Unie je kvůli vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. Existence antidumpingových opatření na ostatních trzích dále zvyšuje atraktivitu trhu Unie v případě, že by byla opatření zrušena. Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla přesměrována do Unie. Je třeba připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %. Očekává se proto, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínský vývoz, který se v současnosti na trhu Unie podílí 0,5 %, se na základě cenového podbízení vůči cenám v Unii výrazně zvýší.
3.5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(53)
Šetření prokázalo, že se spojovací prostředky dovezené z ČLR vyvážely do několika třetích zemí za dumpingové ceny a že některé z těchto třetích zemí přijaly antidumpingová opatření vztahující se na čínské spojovací prostředky. Chování čínských vývozů při tvorbě cen na trzích třetích zemí naznačuje pravděpodobnost obnovení dumpingu na trhu Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(54)
Obcházení opatření bylo považováno za další náznak pravděpodobnosti obnovení dumpingu.
(55)
Navíc atraktivita trhu Unie a skutečnost, že jiné trhy jsou kvůli antidumpingovým opatřením stále uzavřené, naznačují, že existuje riziko přesměrování čínského vývozu na trh Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.
(56)
Kromě toho je volná kapacita výroby dotčeného výrobku v ČLR ve srovnání se spotřebou Unie během období přezkumného šetření významná. Kdyby tato kapacita byla využita k vývozu do Unie a k cenové konkurenci s výrobci v Unii, bylo by velmi pravděpodobné, že by se tento vývoz uskutečnil za dumpingové ceny kvůli nadměrné produkci, pro kterou by bylo třeba najít cestu na vývozní trhy, což představuje pobídku k dumpingu.
(57)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, byl by dumping obnoven.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek vyrábí velký počet výrobců v Unii, včetně mnoha malých a středních podniků a několika větších společností. Výrobci v Unii, jejichž jménem byla žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti podána, spolupracovali při šetření s výjimkou jedné společnosti, jak je vysvětleno v 15. bodě odůvodnění. Řada ostatních výrobců, kteří žádost podpořili, nebo s ní nesouhlasili, poskytla obecné údaje o svém objemu výroby a prodeje. Jelikož mnoho výrobců v Unii, většinou malých podniků, při šetření nespolupracovalo, nebylo možno na základě údajů jednotlivých společností přesně stanovit celkový objem výroby v Unii a počet výrobců.
(59)
V důsledku toho byl objem výroby v Unii odhadnut s použitím informací uvedených v žádosti o přezkum opatření před pozbytím platnosti na základě údajů Eurostatu o průmyslové výrobě. Na základě výše uvedených skutečností se celková výroba v Unii v období přezkumného šetření odhaduje na zhruba 1,2 milionu tun.
(60)
Navíc žádost o přezkum opatření před pozbytím platnosti a informace shromážděné během šetření umožňují odhad, že během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 378 výrobců v Unii. Tito výrobci představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(61)
Jak je uvedeno výše v 15. bodě odůvodnění, do vzorku bylo zařazeno a požadované informace poskytlo osm výrobců/skupin výrobců v Unii. Odhaduje se, že společnosti zařazené do vzorku představují přibližně 24 % celkové výroby Unie a jejich situace se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžné poznámky
(62)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období byly stanoveny, analyzovány a ověřeny na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(63)
Makroekonomické ukazatele v následujících oddílech jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a náklady práce.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, odhadu pro nespolupracující výrobce a údajů o dovozu od Eurostatu na úrovni kódů TARIC.
(65)
V průběhu posuzovaného období se spotřeba v Unii zvýšila o 3 %. V roce 2011 byl zaznamenán významný růst, avšak spotřeba v Unii je stále velmi daleko od výše zjištěné během období šetření původního šetření, kdy spotřeba přesáhla 2,2 milionu tun.
Tabulka 1
Spotřeba
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba (v tunách)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Index (2010 = 100)
100
112
101
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, Eurostat.
3. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z člr
(66)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů shromážděných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
a) Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
(67)
Bylo zjištěno, že během posuzovaného období se dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, pokud jde o jeho objem a podíl na trhu, vyvíjel takto:
Tabulka 2
Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Objem dovozu (v tunách)
11 108
9 628
6 839
8 214
Index (2010 = 100)
100
87
62
74
Podíl na trhu (v %)
0,6
0,5
0,4
0,5
Index (2010 = 100)
100
77
61
72
Zdroj: Eurostat.
(68)
Objemy dovozu z ČLR se z úrovně zaznamenané v období původního šetření významně snížily (o více než 98 %, pokud srovnáme období původního šetření s obdobím přezkumného šetření). Čínský podíl na trhu odpovídajícím způsobem rovněž klesl z 26 % v období původního šetření na 0,5 % v období přezkumného šetření. Následkem toho oficiální vývoz z ČLR na trh Unie téměř ustal. Údaje vykazované v této a následující tabulce neobsahují objemy vývozu tří čínských vyvážejících výrobců, u nichž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Objem jejich vývozu byl v posuzovaném období v průměru zhruba 30 % celkového čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie.
b) Cena dovozu a cenové podbízení
(69)
Následující tabulka udává průměrnou cenu čínského dovozu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR zvýšila o 28 %. Existují však důvody k domněnce, že tato cena (která je o více než 250 % vyšší než průměrná cena čínského vývozu během období původního šetření) by neměla být považována za smysluplný ukazatel, a to z důvodu velmi malých množství, která jsou dovážena z Číny. Zdá se, že vzhledem k vysokým antidumpingovým clům, malým objemům dovozu a důkazům získaným od spolupracujících dovozců se množství vyvážená čínskými výrobci v období přezkumného šetření skládají z velmi malých objednávek a/nebo velmi specifických typů výrobku, což vede k vyšším cenám.
Tabulka 3
Průměrná cena dovozu z ČLR
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 975
2 158
3 137
2 524
Index (2010 = 100)
100
109
159
128
Zdroj: Eurostat.
(70)
Vzhledem k tomu, že žádný čínský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumném šetření, a s ohledem na omezené informace, které jsou k dispozici od jiných čínských vyvážejících výrobců, bylo cenové podbízení během období přezkumného šetření určeno srovnáním vážené průměrné ceny výrobců v Unii účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, na základě ceny ze závodu, a průměrné vývozní ceny čínského vývozu na základě cen CIF získaných z Eurostatu s příslušnou úpravou o cla.
(71)
Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření ukázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie 12 %. Nicméně z důvodů vysvětlených výše v 69. bodě odůvodnění je třeba mít za to, že ceny zaznamenané u čínského vývozu dotčeného výrobku v posuzovaném období jsou mnohem vyšší, než jaké by byly při absenci opatření. Na tomto základě jsou důvody se domnívat, že kdyby byla opatření zrušena, vývoz dotčeného výrobku z ČLR by i nadále byl s to vyvinout vážný cenový tlak na výrobce v Unii.
4. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
Tabulka 4
Dovoz z dalších třetích zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Tchaj-wan
Objem dovozu (v tunách)
266 795
351 067
323 405
319 326
Index (2010 = 100)
100
132
121
120
Cena (v EUR za tunu)
1 805
1 905
2 003
1 895
Index (2010 = 100)
100
106
111
105
Podíl na trhu (v %)
15,1
17,7
18,2
17,7
Index (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Objem dovozu (v tunách)
41 981
59 270
57 704
74 764
Index (2010 = 100)
100
141
137
178
Cena (v EUR za tunu)
1 349
1 496
1 528
1 365
Index (2010 = 100)
100
111
113
101
Podíl na trhu (v %)
2,4
3,0
3,2
4,1
Index (2010 = 100)
100
126
136
174
Thajsko
Objem dovozu (v tunách)
27 232
59 979
50 226
45 759
Index (2010 = 100)
100
220
184
168
Cena (v EUR za tunu)
1 259
1 325
1 362
1 246
Index (2010 = 100)
100
105
108
99
Podíl na trhu (v %)
1,5
3,0
2,8
2,5
Index (2010 = 100)
100
196
183
164
Další třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
228 589
202 362
165 618
165 659
Index (2009 = 100)
100
89
72
72
Cena (v EUR za tunu)
2 816
3 232
3 729
3 751
Index (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Podíl na trhu (v %)
13,0
10,2
9,3
9,2
Index (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Třetí země celkem (16)
Objem dovozu (v tunách)
564 597
672 679
596 954
605 509
Index (2009 = 100)
100
119
106
107
Cena (v EUR za tunu)
2 154
2 217
2 382
2 288
Index (2009 = 100)
100
103
111
106
Podíl na trhu (v %)
32,1
34,0
33,5
33,5
Index (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Objemy dovozu z třetích zemí na trh Unie během posuzovaného období vykázaly nepatrně rostoucí trend, který sledoval trend spotřeby. Podíl všeho dovozu ISF ze třetích zemí na trhu zůstal v posuzovaném období relativně stabilní a pohyboval se kolem jedné třetiny spotřeby Unie.
(73)
Průměrné ceny dovozu ze třetích zemí zůstaly v posuzovaném období relativně stabilní a zůstaly pod úrovní cen výrobního odvětví Unie. Bez ohledu na to jsou ceny dovozu ze třetích zemí výrazně vyšší než ceny, které byly během původního šetření zaznamenány u dovozu z Číny. Z důvodů uvedených výše v 69. bodě odůvodnění nelze ceny čínských ISF dovezených do Unie v období přezkumného šetření považovat za reprezentativní, byť jsou vyšší než průměrné ceny dovozu ze třetích zemí.
(74)
Zvažují-li se třetí země jednotlivě, je zřejmé, že nejdůležitějším zahraničním aktérem na trhu Unie je nyní Tchaj-wan. Objem jeho vývozu se v posuzovaném období zvýšil o 20 % a sám o sobě představuje téměř polovinu dovozu na trhu EU. Vezmeme-li v úvahu, že objemy jeho vývozu v období přezkumného šetření jsou o 70 % vyšší než v období původního šetření (a to navzdory skutečnosti, že spotřeba v období přezkumného šetření je nižší), je zřejmé, že velkou část vývozu z Číny nahradily tchajwanské výrobky. Je třeba však poznamenat, že objemy tchajwanského dovozu v období přezkumného šetření představovaly jen polovinu objemů vyvezených Čínou v období původního šetření a že tchajwanské průměrné ceny v období přezkumného šetření byly téměř dvojnásobně vyšší (+ 97,8 %) než průměrné ceny čínského vývozu v období původního šetření. Dále je třeba poznamenat, že čínští vývozci i nadále prodávali za obdobně nízké ceny na trzích v Evropě, na nichž se neuplatňovala antidumpingová opatření, jako je Chorvatsko před přistoupením k EU.
(75)
Dále by Vietnam a Thajsko mohly být označeny za země, které měly prospěch z vytlačení čínského vývozu, neboť vykázaly značné zvýšení (v rozmezí 70 až 80 %), byť začínaly s mnohem menšími objemy.
(76)
Kromě toho je třeba vzít v úvahu skutečnost, že sortiment dovážených výrobků je údajně více zaměřen na běžné výrobky než na výrobky vyráběné výrobním odvětvím Unie.
(77)
Po poskytnutí konečných informací čtyři zúčastněné strany tvrdily, že zjištění Komise týkající se částečného nahrazení čínského dovozu na trhu Unie dovozem z Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu by mělo vést k závěru, že výrobky, které budou pravděpodobně dovezeny z Číny, jsou běžné, a tudíž nebudou přímo konkurovat propracovanějším výrobkům výrobního odvětví Unie.
(78)
V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že skutečnost, že dovoz ze třetích zemí zřejmě vskutku převzal podíl na trhu, který dříve měli čínští vývozci, neznamená, že by budoucí dovoz z Číny pravděpodobně nezpůsobil újmu. Za prvé, jak je vysvětleno podrobněji ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie tvoří výrobci běžných i speciálních spojovacích prostředků. Za druhé, existují náznaky, že by budoucí vývoz z Číny mohl zahrnovat specializovanější výrobky a výrobky vyšších kategorií. Dostupné informace týkající se plánů rozvoje, jako je projev předsedy Svazu čínského průmyslu spojovacích prostředků (CFIA) (17), jasně ukazují, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj různorodějších a složitějších výrobků a výrobků nejvyšší kategorie. Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
(80)
Pro účely analýzy újmy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie posuzuje na základě ukazatelů, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál, zásoby a náklady práce.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(81)
Výroba výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zůstala celkově stabilní. Je třeba připomenout, že poptávka po dotčeném výrobku je stejně jako u jiného spotřebního zboží do značné míry závislá na odvětvích jako automobilový průmysl a stavebnictví. I přes malé zvýšení v roce 2011 výroba výrobního odvětví Unie během posuzovaného období zůstala v souladu s pomalu rostoucí poptávkou v evropské ekonomice celkově stabilní.
Tabulka 5
Celková výroba výrobního odvětví Unie
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba (v tunách)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Index (2010 = 100)
100
114
100
99
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(82)
Také výrobní kapacita zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní, když se v roce 2011 a v období přezkumného šetření zvýšila nepatrně. V souladu se skutečností, že výroba v období let 2010-2013 zůstala stabilní, v zásadě stabilní zůstalo i využití kapacity, přičemž relativního vrcholu bylo dosaženo v roce 2011.
Tabulka 6
Výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Index (2010 = 100)
100
101
99
101
Využití kapacity (v %)
48
54
48
47
Index (2010 = 100)
100
114
101
98
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
b) Objem prodeje, podíl na trhu a růst
Tabulka 7
Prodej výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2010
2011
2012
OPŠ
Objem (v tunách)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Index (2010 = 100)
100
113
102
103
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
(83)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, sledoval trend spotřeby a výroby v letech 2010 až 2013, přičemž během posuzovaného období byl zaznamenán nepatrný růst, a to i přes významný nárůst mezi roky 2010 a 2011.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu a růst
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
67
66
66
66
Index (2010 = 100)
100
97
98
98
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat.
(84)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (vypočtený při zohlednění prodeje stranám, které jsou ve spojení) během posuzovaného období byl stabilní a představoval přibližně dvě třetiny trhu. Tento výsledek odpovídá poklesu spotřeby Unie ve srovnání s obdobím původního šetření na jedné straně a náhradě čínského dovozu dovozem z jiných zdrojů na straně druhé.
c) Zaměstnanost a produktivita
(85)
V souvislosti s dotčeným výrobkem zůstala zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie v posuzovaném období stabilní. Malý nárůst zaznamenaný v roce 2011 je v souladu s vyšší výrobou vykázanou během uvedeného roku. Jelikož produktivita byla v roce 2011 také vyšší, svědčí to o tom, že výrobní odvětví Unie reagovalo na vyšší poptávku částečně náborem nových zaměstnanců a částečně zvýšením výkonu stávajících zaměstnanců (přesčasy). Když se v následujících letech objemy opět snížily, oba tyto jevy zmizely a byl obnoven stav z roku 2010.
Tabulka 9
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Počet zaměstnanců
20 036
20 854
20 238
19 950
Index (2010 = 100)
100
104
101
100
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
60
66
60
60
Index (2010 = 100)
100
110
99
100
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(86)
Jak je uvedeno výše v 36. bodě odůvodnění, kvůli nedostatečné spolupráci ze strany vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku nebylo možné stanovit s dostatečnou přesností dumpingová rozpětí pro ČLR, a proto se nezjištění dumpingu během období přezkumného šetření přikládá malý význam. Analýza určitých ukazatelů újmy ukázala, že výrobní odvětví překonává účinky minulého dumpingu. Nicméně oživení bylo zpomaleno stagnující poptávkou v hlavních navazujících odvětvích. Dále je třeba poznamenat, že poměrně stabilní vývoj v posuzovaném období nastal pod ochranou stávajících antidumpingových opatření. V případě zrušení uvedených opatření se očekává výrazný dopad dumpingového dovozu z ČLR na výrobní odvětví Unie.
e) Průměrné jednotkové prodejní ceny na trhu Unie a jednotkové výrobní náklady
(87)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v období let 2010-2013 zvýšily o 8 % poté, co v roce 2012 dosáhly relativního vrcholu. Průměrná prodejní cena je obecně schopna pokrýt výrobní náklady a zajistit nepatrný zisk výrobního odvětví Unie.
Tabulka 10
Prodejní ceny a náklady
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v EUR za tunu)
2 748
2 953
3 049
2 974
Index (2010 = 100)
100
107
111
108
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
2 528
2 811
2 937
2 765
Index (2010 = 100)
100
111
116
109
Zdroj: odpovědi na dotazník.
f) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(88)
V posuzovaném období se peněžní tok, investice a návratnost investic výrobců v Unii a jejich schopnost získávat kapitál vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,5
1,1
2,0
3,6
Peněžní tok (v EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Investice (v EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Index (2010 = 100)
100
121
79
81
Návratnost investic (v %)
1,0
2,6
5,3
7,5
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(89)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období bylo ziskové rozpětí i nadále nízké a u některých výrobců v Unii záporné; zejména je třeba si uvědomit, že v žádném z posuzovaných roků ziskové rozpětí nedosáhlo úrovně zaznamenané v období původního šetření (4,4 %). Bez ohledu na stabilní trend prodeje a výroby a významný tržní podíl výrobního odvětví Unie je ziskové rozpětí pro toto odvětví stále poměrně nízké. Zejména je třeba uvést, že v roce 2011 bylo ziskové rozpětí velmi nízké navzdory skutečnosti, že objemy prodeje výrobního odvětví Unie dosáhly v posuzovaném období svého maxima. To vzbuzuje obavy o budoucí vývoj ziskového rozpětí výrobního odvětví EU v případě, že hospodářská situace bude i nadále stagnovat. Je třeba si rovněž uvědomit, že ziskové rozpětí během posuzovaného období zůstalo také vždy pod úrovní cílového zisku uvedenou v původním šetření (5 %).
(90)
Peněžní tok, tedy schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl během celého posuzovaného období kladný. Tento ukazatel se však zlepšil teprve v roce 2012, a v období přezkumného šetření se výrazné snížil - o 17 %. To vzbuzuje obavy o schopnost výrobního odvětví Unie pokračovat v nezbytném samofinancování svých činností.
(91)
Úroveň investic byla během posuzovaného období poměrně vysoká a stabilní, přičemž vrcholu dosáhla v roce 2011. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic vykazuje obdobný trend jako ziskové rozpětí. Proto tento ukazatel také dosahuje svého vrcholu v období přezkumného šetření. Tento signál může být vykládán jako nejednoznačný, protože na jedné straně odráží nejvyšší bod ziskového rozpětí mezi těmi, které byly v posuzovaném období zaznamenány, ale odráží rovněž nízkou úroveň investic, která svědčí o tom, že hospodářské vyhlídky odvětví jsou stále nejisté.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že ačkoli finanční výsledky výrobců v Unii zůstaly během posuzovaného období stabilní, s výjimkou investic nedosáhly výše z období původního šetření.
g) Zásoby
(93)
Konečný stav zásob spolupracujících výrobců v Unii sledoval poměrně stabilní trend, který byl zaznamenán již ve výrobě a v prodeji, přičemž relativního vrcholu dosáhl v roce 2011. Navíc vzhledem k tomu, že se výroba obdobného výrobku v Unii uskutečňuje převážně na zakázku, výše zásob nepředstavuje velmi smysluplný ukazatel.
Tabulka 12
Konečný stav zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
283 330
321 795
315 784
292 740
Index (2010 = 100)
100
114
111
103
Zdroj: odpovědi na dotazník.
h) Náklady práce
(94)
Průměrná mzda zaměstnanců během posuzovaného období neustále rostla - o 4 % každý rok. Tento růst je však možno vysvětlit úpravou o inflaci a v menší míře využitím přesčasové práce (o čemž svědčí zvýšení produktivity na zaměstnance v roce 2011).
Tabulka 13
Náklady práce
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Index (2010 = 100)
100
104
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(95)
Šetření ukázalo, že dovoz výrobků z ČLR na trh Unie po uložení původních opatření v roce 2009 téměř vymizel. To umožnilo výrobnímu odvětví Unie dosáhnout dobré a stabilní úrovně výroby, objemu prodeje a podílu na trhu. Na druhé straně je ziskovost i cílový zisk pro výrobní odvětví stále nižší, než jsou úrovně dosažené během období původního šetření.
(96)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Avšak vzhledem k pomalému růstu spotřeby a ke skutečnosti, že ziskové rozpětí je stále nižší, než je nezbytné pro dlouhodobou životaschopnost, lze situaci výrobního odvětví Unie stále považovat za zranitelnou.
(97)
Po poskytnutí konečných informací tři zúčastněné strany tvrdily, že skutečnost, že Komise došla k závěru, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu, by mělo vést k ukončení opatření. Komise skutečně zjistila neexistenci podstatné újmy během období přezkumného šetření. Nicméně rozhodnutí o prodloužení opatření není založeno na podstatné újmě v období přezkumného šetření, nýbrž v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení na zjištěních týkající se pravděpodobnosti obnovení újmy. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(98)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzován možný dopad vývozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie.
(99)
Analýza se soustředila na trend spotřeby na trhu Unie, volnou kapacitu, obchodní toky, atraktivitu trhu Unie a chování ČLR při tvorbě cen. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců analýza vychází z dostupných údajů, které zahrnují statistiky (Eurostat a čínské obchodní statistiky) a dokumenty odvětví (například projev předsedy CFIA, na který odkazuje výše 78. bod odůvodnění) poskytnuté v žádosti o zahájení přezkumu opatření před pozbytím platnosti.
2. Spotřeba v Unii
(100)
Jak je uvedeno v 64. a 65. bodě odůvodnění, spotřeba dotčeného výrobku v Unii vykazovala v posuzovaném období celkově stabilní trend. Zároveň je spotřeba v období přezkumného šetření stále nižší o téměř 20 % v porovnání s úrovní před krizí v období původního šetření. Pokles spotřeby dotčeného výrobku je důsledkem klesající výroby v automobilovém a stavebním odvětví v Unii, jakož i v dalších odvětvích spotřebního zboží, v nichž se dotčený výrobek široce využívá (elektronické a domácí spotřebiče, nábytek atd.). Za těchto okolností se má proto za to, že obnovení extrémně levného dovozu z Číny v případě, že by opatření pozbyla platnosti, by mělo náhlý a dramatický dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Ceny tohoto dovozu by pravděpodobně představovaly cenové podbízení vůči cenám v Unii a každopádně by vyvolaly tlak na snižování cen v Unii a narušily hospodářskou soutěž na trhu. V důsledku toho je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, újma způsobená výrobnímu odvětví Unie by se obnovila.
3. Volná kapacita, obchodní toky a atraktivita trhu Unie a chování člr při tvorbě CEN
(101)
Jak je popsáno ve 44. bodě odůvodnění, čínská kapacita výroby ISF v roce 2012 představovala 6,6 milionu tun. Je třeba poznamenat, že rok 2012 byl podle čínského výrobního odvětví spojovacích prostředků obtížným rokem, jelikož kvůli nepříznivému dopadu několika hospodářských faktorů (inflace, zpomalení čínského hospodářství a krize eurozóny) byl prvním rokem od roku 2000, kdy čínská výrobní kapacita zaznamenala pokles (z 6,8 milionu tun v roce 2011).
(102)
Každopádně bez ohledu na budoucí scénáře (stagnace nebo růst) je ještě třeba uvést, že i stávající čínská výrobní kapacita 6,6-6,8 milionu tun byla v letech 2010-2012 využívána pouze ze 75 %. Tím v Číně vzniká volná kapacita (1,6-1,7 milionu tun), která je již nyní velmi velká a je řádově stejná jako celá spotřeba zaznamenaná na trhu Unie ve stejném období.
(103)
Čínský vývoz ISF do celého světa byl v posuzovaném období poměrně stabilní a dosahoval úrovně 2,2-2,6 milionu tun, což odpovídá 40-50 % čínského prodeje. Je tedy zřejmé, že vývoz je důležitou součástí činnosti čínských výrobců ISF. Podle plánů rozvoje odvětví, které oznámil CFIA, očekávaný nárůst poptávky na domácím trhu povede pravděpodobně k tomu, že podíl vývozu klesne na úroveň 30-40 % výroby. Nicméně tento pokles je třeba chápat z hlediska celkového zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a skutečnosti, že tato volná kapacita je každopádně stejně velká jako celková spotřeba v Unii. Kromě toho prognóza CFIA neuvádí časový rámec pro snížení podílu čínského vývozu ani konkrétní údaje svědčící o tom, že tento posun již začal. V důsledku toho je třeba plán rozvoje, o němž informoval CFIA, považovat za příliš mlhavý a neurčitý program, zejména ve srovnání s pozbytím platnosti opatření, které by mělo okamžitý účinek. Proto existence tohoto plánu nemůže v této fázi ovlivnit závěry o pravděpodobném obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
(104)
V současné době je čínská přítomnost na trhu Unie velmi omezená a nepřesahuje 0,5 % podílu na trhu z hlediska objemu. Nicméně trh Unie je vzhledem k vyšším cenám na tomto trhu pro čínské výrobce i nadále atraktivní. To lze prokázat pokusy čínských vyvážejících výrobců obcházet antidumpingová opatření EU. Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, toto chování již vedlo k prodloužení opatření týkajících se čínského vývozu přes Malajsii.
(105)
Kromě toho má čínské výrobní odvětví zaměřené na vývoz stále více potíží při hledání cest na své obvyklé vývozní trhy, protože jejich rostoucí počet v poslední době ukládá antidumpingová opatření na vývoz různých typů ISF z Číny, jak je vysvětleno ve 47. bodě odůvodnění.
(106)
Proto lze oprávněně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávajícího čínského vývozu by byla v důsledku atraktivity trhu Unie s jeho velikostí a výší cen přesměrována do Unie. Stojí za to připomenout, že než byla uložena původní opatření, čínský podíl na trhu Unie činil 26 %.
(107)
Pokud jde o úroveň čínských vývozních cen, je třeba připomenout, že v původním šetření byla zjištěna velmi vysoká dumpingová rozpětí a rozpětí újmy vypočtená na základě vývozních cen čínských vývozců. Na základě čínských vývozních cen při vývozu do Chorvatska v roce 2012 a prvním čtvrtletí 2013, tj. před přistoupením Chorvatska k EU a rozšířením ochranných opatření EU na tuto zemi, lze vyvodit závěr, že úroveň čínských vývozních cen, která vedla k uložení opatření při původním šetření, zůstává velmi podobná. Kromě toho obchodní ochranná opatření přijatá dalšími třetími zeměmi vůči vývozu čínských ISF potvrzují, že nekalé cenové chování čínských vyvážejících výrobců přetrvává a neomezuje se pouze na trh Unie.
4. Závěr
(108)
Zjištění šetření poukázala na několik znepokojivých prvků, včetně velké volné kapacity dostupné v ČLR, pokračování dumpingu a prodeje pod cenou po celém světě, plánovaného rozvoje výrobní kapacity, sortimentu výrobků a složitosti výrobků v ČLR, jakož i rostoucích překážek obchodu na jiných hlavních trzích třetích zemí. Na druhé straně spotřeba v Unii v posledních 5 letech stagnovala, a to kvůli nízké poptávce v mnohých navazujících odvětvích. To vedlo k zranitelnosti výrobního odvětví Unie, které se vyznačuje určitým stupněm volné kapacity, nízkými zisky a podnikatelskou nejistotou (jak dokládá zejména snižování investic). Za těchto okolností se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k náhlému obnovení čínského dumpingového dovozu, což by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a obnovilo stav újmy výrobního odvětví Unie.
(109)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie zdvojnásobilo svůj zisk a peněžní tok oproti roku 2010, a proto jeho zisk nelze označit za nízký. Dále se upozorňuje, že výrobní odvětví Unie nepotřebuje další investice, protože v minulosti výrazně investovalo.
(110)
Přestože výrobní odvětví Unie skutečně zdvojnásobilo svůj zisk, ten zůstal nižší než zisk v období původního šetření (4,4 %) i cílový zisk ve výši 5 %. Stejné odůvodnění platí pro peněžní tok, který zůstal 14 % pod úrovní období původního šetření. Životaschopnost výrobního odvětví Unie závisí na pokračujících investicích do moderního strojního zařízení a širšího sortimentu. Tato tvrzení se proto odmítají.
(111)
Kdyby byla opatření zrušena, výsledky výrobního odvětví Unie, které se dočasně zlepšily, by se za současné situace na trhu pravděpodobně rychle zhoršily. Jak již bylo uvedeno výše, podmínky by byly mimořádně příznivé pro zvýšení dovozu z ČLR na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. To by pravděpodobně oslabilo pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž nastal v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu by byl s to vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by následně mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále zranitelné. Je vhodné připomenout, že během posuzovaného období původního šetření (od 1. ledna 2003 do 30. září 2007), tj. před uložením antidumpingových opatření, výrobní odvětví Unie muselo omezit výrobu v určitých segmentech dotčeného výrobku kvůli značnému dovozu z Číny (18). To mělo výrazně negativní dopad na využití kapacity a ziskovost.
(112)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy neprokázala objemový účinek čínského vývozu a jeho souvislost s opatřeními. Zúčastněná strana uvedla, že:
i)
výrobky dovezené z Číny byly nahrazeny dovezenými výrobky z jiných zdrojů; tyto dovozené výrobky se prodávají za ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, avšak výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu,
ii)
snížení úrovně opatření po provedení doporučení WTO nevedlo ke zvýšení objemu dovozu z Číny na trhu Unie,
iii)
dovoz jiných typů spojovacích prostředků z Číny, na které se antidumpingová opatření nevztahovala, také zaznamenal výrazný pokles objemu od roku 2009, kdy byla uložena původní opatření,
iv)
s ohledem na rostoucí poptávku na čínském domácím trhu je pravděpodobnost budoucího zvýšení čínského vývozu do Unie omezená a
v)
trh spojovacích prostředků v Číně a také na dalších asijských trzích bude i nadále růst, což sníží pravděpodobnost významného zvýšení vývozu do EU.
(113)
V reakci na tato tvrzení je třeba uvést, že:
i)
pravděpodobný poškozující dopad čínského dovozu nelze srovnávat s účinkem dovozu ze třetích zemí, jako jsou Tchaj-wan, Vietnam a Thajsko. Jak bylo uvedeno v 74. bodě odůvodnění, existují důkazy naznačující, že čínští vývozci i nadále prodávali na chorvatském trhu (před přistoupením této země k EU) za průměrné ceny podobné těm, které byly zaznamenány v původním šetření; tyto ceny jsou proto podstatně nižší než ceny oznámené z těchto třetích zemí během období přezkumného šetření. Kromě toho, jak je uvedeno níže ve 115. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie prodává značné objemy běžných i speciálních výrobků, a proto je pravděpodobné, že čínský vývoz (sestávající z běžných i speciálních výrobků) bude s to způsobit újmu, kdyby byla platná cla ukončena,
ii)
s ohledem na omezené snížení výše platných cel po provedení WTO doporučení, tj. z 85 % na 74,1 %, nebylo důvodu očekávat významný nárůst dovozu z Číny,
iii)
údajný pokles objemu dovozu spojovacích prostředků, na něž se opatření nevztahují, není doložen dostupnými statistickými údaji. V období let 2009 až 2013 se udržoval na stabilní měsíční úrovni 20 000-30 000 tun, zatímco objem dovozu spojovacích prostředků, na které se opatření vztahují, se v únoru 2009 okamžitě snížil z více než 60 000 tun za měsíc téměř na nulu,
iv)
očekávaná změna v poměru objemu čínského domácího prodeje a vývozu, která bude odrážet růst čínské domácí poptávky, bude kompenzována zvýšením celkové čínské kapacity výroby a objemu prodeje, jak je vysvětleno ve 101. bodě odůvodnění, a
v)
tvrzení, že poptávka po spojovacích prostředcích v Asii roste, vychází ze zastaralého zdroje, který předpovídá světovou poptávku po spojovacích prostředích v hodnotě 83 miliard USD v roce 2016. Nový průzkum trhu zveřejněný společností Fastener Industry News Inc. v prosinci 2014 (19) odhaduje poptávku na světovém trhu na 81 miliard USD v roce 2018, a proto předpokládá nižší růst během delšího období. Kromě toho je růst poptávky v asijsko-tichomořském regionu provázen růstem kapacity nejen v Číně, ale i v několika dalších zemích (např. v Indonésii, Malajsii, Thajsku a Vietnamu). Navíc pro zavedení další kapacity pro výrobu spojovacích prostředků existují poměrně nízké překážky vstupu (pokud jde o čas, kapitál a know-how), a proto nabídka může relativně rychle reagovat na vzrůstající poptávku.
Výše uvedená tvrzení musí být proto odmítnuta.
(114)
Táž zúčastněná strana tvrdila, že Komise ve své analýze pravděpodobnosti obnovení újmy nezohlednila skutečnost, že výrobky nejnižší kategorie dovážené z Číny nemohou vyvíjet tlak na ceny výrobků nejvyšší kategorie, vyráběných převážně výrobci v Unii.
(115)
V reakci na toto tvrzení je třeba připomenout, že výroba Unie pokrývá úplný sortiment spojovacích prostředků, přičemž některé společnosti se zaměřují na konkrétní typy (běžné nebo speciální), zatímco jiné nabízejí úplný sortiment. Zejména u společností zařazených do vzorku značnou část prodeje tvoří běžné spojovací prostředky a u tří z nich většinu prodeje v období přezkumného šetření tvořily běžné výrobky. Proto je tvrzení, že by evropské výrobní odvětví vyrábělo pouze speciální spojovací prostředky nebo spojovací prostředky nejvyšší kategorie, a proto by bylo chráněno před dovozem způsobujícím újmu, zjevně chybné, neboť je vyvrací důkazy shromážděné a ověřené během šetření. Kromě toho je rovněž známo, že čínské odvětví spojovacích prostředků předpokládá vývoj výrobků vyšších kategorií, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění. Je tedy velice pravděpodobné, že sortiment budoucího čínského vývozu bude rovněž zahrnovat celou škálu od výrobků nejnižší kategorie po výrobky nejvyšší kategorie a výrobní odvětví Unie pocítí cenový tlak v plném rozsahu, což ovlivní využití jeho výrobní kapacity. Toto tvrzení proto muselo být odmítnuto.
(116)
Dále dvě další zúčastněné strany tvrdily, že Komise ve své analýze nesprávně předpokládala, že ceny výrobků z Číny budou tak nízké jako při původním šetření. Podle dotyčných stran tomu tak nebude, protože v Číně došlo ke značnému zvýšení cen, zejména v důsledku nárůstu cen surovin a práce a vývoje norem v oblasti životního prostředí. Tudíž jakékoli cenové podbízení bude nižší a nebude dostatečným důvodem pro prodloužení opatření na tak vysoké úrovni.
(117)
Aniž je dotčena skutečnost, že úroveň opatření by neměla být měněna v rámci přezkumu před pozbytím platnosti a domácí čínské ceny a náklady byly v původním šetření považovány za nespolehlivé v důsledku toho, že čínským výrobcům nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, je třeba uvést následující poznámky. Za prvé, nedostatek spolupráce ze strany čínských výrobců Komisi neumožnilo ověřit jejich náklady a údajné změny, které nastaly v Číně. Dotyčné zúčastněné strany ve svých podáních nepředložily žádný důkaz nebo podklady. Za druhé, odkazuje se na výši cen zjištěných v Chorvatsku před jeho přistoupením k Evropské unii, které jasně ukázalo, že čínští vývozci nadále účtovali ceny velmi podobné cenám zaznamenaným během období původního šetření (viz 74. bod odůvodnění). Proto muselo být výše uvedené tvrzení odmítnuto.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(118)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(119)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(120)
Ve 108. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, protože lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve značném objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem dovozců
(121)
Všichni známí dovozci byli informováni o zahájení přezkumu. Avšak pouze dva dovozci spolupracovali při šetření a odpověděli na dotazníky Komise. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat z různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie a od velkých vývozců ze třetích zemí, kteří prodávají za nedumpingové ceny. Ani jeden ze dvou spolupracujících dovozců nevznesl námitky proti prodloužení stávajících antidumpingových opatření, přestože vyslovili pochybnosti o jejich vysoké úrovni. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetření v rámci přezkumu opatření před pozbytím platnosti na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení nemůže vést ke změně úrovně opatření. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, jakož i k tomu, že dovozci obecně neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu.
(122)
Po poskytnutí konečných informací dvě zúčastněné strany, konkrétně dvě sdružení distributorů spojovacích prostředků v Unii, tvrdily, že uložení platných cel na tak vysoké úrovni nevedlo k obnovení spravedlivé hospodářské soutěže na trhu Unie, nýbrž spíše zabránilo přístupu čínského dovozu k trhu Unie. Uvedené zúčastněné strany uvedly, že případné prodloužení platnosti opatření bude mít za následek další omezení mezinárodního výběru zdrojů dodávek dostupných pro uživatele a dovozce v Unii. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že antidumpingová opatření nejsou ukládaná s cílem bránit nebo blokovat dovoz z dané země, ale především s cílem obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Úroveň platných cel je výsledkem výpočtu dumpingového rozpětí a rozpětí újmy, která byla stanovena na základě zjištění učiněných během původního šetření. Za druhé, Komise nesouhlasí s tvrzením, že platná cla omezují zdroje dodávek na trh Unie. Dostupné statistiky dovozu ukazují, že dovoz ze třetích zemí vzrostl poté, co byla opatření týkající se Číny zavedena. Šetření nezjistilo známky toho, že tyto trendy nebudou v budoucnu zachovány. Proto je třeba výše uvedené tvrzení odmítnout.
(123)
Kromě toho jedno ze zmíněných sdružení uvedlo, že ačkoli má za to, že původní opatření nejsou zcela přiměřená a že způsobila hluboké a zbytečné narušení trhu spojovacích prostředků, jejich náhlé odstranění by nyní mělo stejně hluboký narušující vliv jako jejich zavedení. To naznačuje, že distributoři spojovacích prostředků zohlednili platná opatření a byli schopni přizpůsobit své dodavatelské řetězce.
4. Zájem uživatelů
(124)
Třebaže uživatelé nespolupracovali, bylo nicméně možné zjistit jejich názory a postoje na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie a dovozci. Zdá se, že uživatelé mohou být především rozděleny do dvou kategorií: nároční uživatelé, kteří potřebují spojovací prostředky velmi vysoké kvality, a jiní uživatelé. Nároční uživatelé obvykle nacházejí výrobky, které potřebují, u výrobců v Unii a některých vysoce specializovaných vyvážejících výrobců. Naproti tomu kategorie jiných uživatelů (která může zahrnovat také náročné uživatele s potřebou levnějších výrobků pro méně náročné aplikace) je kategorií uživatelů, kteří obvykle používají čínské výrobky. Této kategorii uživatelů obvykle dodávají výrobky dovozci a podle stanovisek shromážděných během návštěv u spolupracujících dovozců je tato kategorie uživatelů nyní dostatečně zásobena dovozem z jiných zemí, včetně Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Na základě této rekonstrukce a také s ohledem na to, že ani jeden z uživatelů se nerozhodl spolupodílet se na současném šetření, byl učiněn závěr, že prodloužení platnosti opatření by nebylo v rozporu se zájmy uživatelů, kteří se patrně přizpůsobili opatřením uloženým na ISF z ČLR dobře a bez důsledků.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(126)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(127)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 91/2009 naposledy pozměněným prováděcím nařízením (EU) č. 924/2012 zachována.
(128)
Jak je nastíněno výše v 3. bodě odůvodnění, byla platná antidumpingová cla na dovoz dotčeného výrobku z ČLR rozšířena rovněž na dovoz stejných výrobků zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Antidumpingové clo, jež má být uloženo na dovoz dotčeného výrobku, jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz ISF zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie. Vyvážející výrobci, kteří byli osvobozeni od opatření podle prováděcího nařízení (EU) č. 723/2011, by měli být osvobozeni i od opatření uložených tímto nařízením.
(129)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách mezi čínskými výrobci, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze II tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce.
(130)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na některé spojovací prostředky ze železa nebo oceli, jiné než z nerezavějící oceli, tj. vruty do dřeva (kromě vrtulí do pražců), závitořezné šrouby, ostatní šrouby a svorníky s hlavou (též s jejich maticemi nebo podložkami, ale kromě šroubů soustružených z tyčí, prutů, profilů nebo z drátů, o plném průřezu, s tloušťkou dříku nepřesahující 6 mm a kromě šroubů a svorníků pro upevňování konstrukčních materiálů železničních tratí) a podložky, v současnosti kódů KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a ex 7318 22 00 (kódy TARIC 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 a 7318220098) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Shanghai
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Beijing
0,0
A997
Společnosti uvedené v příloze I
54,1
A928
Všechny ostatní společnosti
74,1
A999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Konečné antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“, jak je stanoveno v odstavci 2, se tímto rozšiřuje na dovoz týchž spojovacích prostředků ze železa nebo oceli zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie (kódy TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 a 7318220095), s výjimkou výrobků vyráběných níže uvedenými společnostmi:
Společnost
Doplňkový kód TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. Uplatnění osvobození udělených společnostem jmenovitě uvedeným v odstavci 4 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené odstavcem 4 tohoto článku.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. března 2015.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/519
z dne 26. marca 2015
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla iz Malezije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Malezije ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 91/2009 (2), kakor je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 924/2012 (3), uvedel dokončno protidampinško dajatev („prvotni ukrepi“) na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).
(2)
Ukrepi so bili po spremembi z Izvedbeno uredbo (EU) št. 924/2012 izvedeni v obliki dajatve ad valorem, določene za posamezne vzorčene kitajske proizvajalce izvoznike na ravni od 0,0 % do 69,7 %. Hkrati je bila protidampinška dajatev za sodelujoče nevzorčene kitajske proizvajalce izvoznike določena na ravni 54,1 %, medtem ko je preostala dajatev za nesodelujoče kitajske proizvajalce izvoznike znašala 74,1 % („veljavne dajatve“).
(3)
Z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 723/2011 (4), kakor je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 693/2012 (5), so bili prvotni ukrepi razširjeni na uvoz pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, poslanih iz Malezije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Malezije ali ne.
2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(4)
Komisija je 1. oktobra 2013 po objavi obvestila o bližnjem izteku (6) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložil Evropski zavod za industrijske pritrdilne elemente („vložnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje pritrdilnih elementov iz železa ali jekla v Uniji.
(5)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.
3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(6)
Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 30. januarja 2014 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (7) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
4. Preiskava
4.1 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
(7)
Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013 („obravnavano obdobje“).
4.2 Strani, ki jih preiskava zadeva
(8)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike v LRK in predstavnike LRK. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.
(9)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(10)
Glede na očitno veliko število proizvajalcev izvoznikov v LRK ter proizvajalcev in nepovezanih uvoznikov v Uniji, ki so bili vključeni v preiskavo, je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.
(11)
24 od 325 znanih kitajskih proizvajalcev je predložilo odgovore na vprašalnik za izbor vzorca. Vendar jih je 13 od teh navedlo, da ne izvažajo v EU, za tri pa je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da niso izvajali dampinga in zato niso predmet ukrepa v veljavi. Preostalih osem družb je poročalo o 11 800 tonah izvoza v EU, kar je po navedbah Eurostata znašalo 132 % celotnega kitajskega uvoza v EU v OPP. Predlagan je bil vzorec s tremi največjimi izvozniki. Vendar je ena od družb, vključenih v vzorec, trdila, da je v obrazcu za vzorčenje napačno poročala o svojem izvozu v EU in bi dejansko morala navesti, da ne izvaža v EU.
(12)
Vzorec je bil torej sestavljen iz preostalih treh največjih izvoznikov. Vse tri vzorčene družbe so umaknile svoje sodelovanje v različnih fazah postopka in se odločile, da ne odgovorijo na vprašalnike, ali pa so zavrnile preveritev na kraju samem. Posledično so bili vsem trem družbam poslani dopisi, v katerih so bile obveščene, da namerava Komisija uporabiti člen 18 osnovne uredbe. Od teh proizvajalcev izvoznikov ni bilo nobenega odziva.
(13)
Komisija je proučila situacijo štirih preostalih proizvajalcev izvoznikov, ki so odgovorili na vprašalnik za izbor vzorca. Njihov izvoz v Unijo je bil tako majhen, in sicer manj kot 1 % celotnega izvoza, da se ni zdelo primerno ali reprezentativno določiti novega vzorca in utemeljiti ugotovitve preiskave na njihovi situaciji. Zdelo se je primerneje, da se ugotovitve preiskave utemeljijo na širši in bolj reprezentativni podlagi, tj. na razpoložljivih dejstvih glede na nesodelovanje vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Preostale štiri družbe so bile obveščene o nameri Komisije, da bo uporabila razpoložljiva dejstva.
(14)
Glede na nezadostno sodelovanje so bili o nameri Komisije, da uporabi člen 18, obveščeni tudi kitajski organi. Komisija po dopisih družbam in kitajskim organom ni prejela nobenih pripomb ali zahtevkov za posredovanje pooblaščenca za zaslišanje.
(15)
Na začetni stopnji preiskave je s Komisijo sodelovalo 91 proizvajalcev/skupin proizvajalcev Unije, ki so predstavljali približno 50 % proizvodnje pritrdilnih elementov iz železa ali jekla v Uniji. Glede na veliko število sodelujočih proizvajalcev je Komisija uporabila vzorčenje. Prvotno izbrani vzorec je sestavljalo devet družb/skupin družb, ki so med najbolj reprezentativnimi v smislu količine, velikosti, mešanice vrst izdelka in geografske lokacije v Uniji. Ena od vzorčenih družb je prekinila sodelovanje in ni odgovorila na vprašalnik. Zato je Komisija družbo obvestila o njeni izključitvi iz vzorca zaradi nesodelovanja. Vzorec, zmanjšan na preostalih osem družb/skupin družb, je bil kljub temu reprezentativen, saj je zajemal 24 % ocenjene celotne proizvodnje pritrdilnih elementov iz železa ali jekla v Uniji med OPP.
(16)
Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od dveh uvoznikov Unije. Ob upoštevanju razmeroma omejenega števila družb vzorčenje ni bilo potrebno.
(17)
Kar zadeva uporabnike, se ni nihče javil v roku, določenem v obvestilu o začetku, ali pozneje v postopku. Zato se šteje, da v preiskavi ni sodeloval noben uporabnik.
(18)
Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
Proizvajalci iz Unije:
Obiskanih je bilo enajst družb (vsaj po ena za vsako od osmih vzorčenih skupin družb). Ti proizvajalci Unije so na podlagi člena 19 osnovne uredbe zahtevali, da njihova identiteta ostane zaupna. Trdili so, da bi lahko razkritje njihove identitete bistveno negativno vplivalo na njihove poslovne dejavnosti. Njihov zahtevek je bil proučen in ugotovilo se je, da je upravičen. Posledično imena teh družb niso navedena.
(b)
Uvozniki v Uniji:
Adolf Würth GmbH & Co - Nemčija
Marcopol z o.o. - Poljska
(c)
Proizvajalci iz držav s tržnim gospodarstvom:
ACKU Metal Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malezija
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd., Penang, Malezija
Kalisma Steel Pvt Ltd, Mumbaj, Indija
5. Razkritje
(19)
Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, ki so pripeljali do ugotovitev tega pregleda zaradi izteka ukrepa, in so bile pozvane k predložitvi pripomb („dokončno razkritje“). Po razkritju jim je bilo odobreno tudi obdobje za predložitev pripomb. Stališča so predložili vložnik, kitajska gospodarska zbornica za uvoz in izvoz strojev in elektronskih izdelkov, dva uvoznika/proizvajalca Unije in z njima povezani kitajski proizvajalec ter dve združenji distributerjev Unije. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, če je bilo to upravičeno.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(20)
Zadevni izdelek so nekateri pritrdilni elementi iz železa ali jekla, razen iz nerjavnega jekla, tj. lesni vijaki (razen tirnih vijakov), samovrezni vijaki, drugi vijaki in sorniki z glavo (s svojimi maticami ali podložkami ali brez njih, razen vijakov, izdelanih s struženjem iz palic, profilov ali žice, s polnim prerezom, debeline do vključno 6 mm, ter razen vijakov in sornikov za pritrjevanje sestavnega materiala na železniške tire) in podložke s poreklom iz LRK, ki so trenutno uvrščeni v oznake KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 in ex 7318 22 00.
2. Podobni izdelek
(21)
Ugotovljeno je bilo, da imajo zadevni izdelek in pritrdilni elementi iz železa ali jekla, ki jih v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, ter pritrdilni elementi iz železa ali jekla, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem trgu v Maleziji („primerljiva država“), v bistvu enake fizikalne in kemijske lastnosti ter enako osnovno uporabo kot železni ali jekleni pritrdilni elementi, proizvedeni v LRK, ki se prodajajo za izvoz v Unijo. Zato se ti izdelki obravnavajo kot enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA DAMPINGA
(22)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz LRK zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil.
1. Uvodne ugotovitve
(23)
Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 11 do 14 zgoraj, kitajski proizvajalci izvozniki, ki so bili izbrani v vzorec, niso sodelovali v preiskavi. Zaradi nezadostnega sodelovanja proizvajalcev izvoznikov v LRK je torej splošna analiza, vključno z izračunom dampinga, temeljila na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
(24)
Verjetnost nadaljevanja ali ponovitve dampinga je bila ocenjena z uporabo zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepov, v povezavi z drugimi viri informacij, kot so trgovinske statistike o uvozu in izvozu (Eurostat in kitajski podatki o izvozu) in druge informacije, ki so na voljo javnosti (kot je izjava Kitajskega združenja proizvajalcev pritrdilnih elementov).
(25)
Odsotnost sodelovanja je vplivala na primerjavo normalne vrednosti z izvozno ceno, saj natančna mešanica izdelkov, ki jih kitajski proizvajalci izvažajo v Unijo, ni bila znana.
2. Damping uvoza v opp
2.1 Izbira primerljive države in izračun normalne vrednosti
(26)
V obvestilu o začetku je Komisija povabila vse zainteresirane stranke, da predložijo pripombe o njenem predlogu, da bi se Indija uporabila kot tretja država s tržnim gospodarstvom za namen določitve normalne vrednosti v zvezi z LRK. Indija je bila že v prvotni preiskavi uporabljena kot primerljiva država.
(27)
Poleg Indije je vložnik kot možno primerljivo državo predlagal ZDA. Druge zainteresirane strani so izrazile zadržke glede predloga ter kot alternativne primerljive države predlagale Malezijo, Tajvan, Tajsko in Vietnam.
(28)
Poleg predlogov zainteresiranih strani je Komisija tudi sama poskušala opredeliti ustrezno primerljivo državo. Kot dodatno možno primerljivo državo je opredelila Japonsko zaradi njene obsežne proizvodnje pritrdilnih elementov, podobnih proizvedenim v LRK.
(29)
Zahteve za sodelovanje so bile poslane znanim proizvajalcem v Indiji, na Japonskem, v Maleziji (dejanski proizvajalci, ki se ne izogibajo ukrepom (8)), Tajvanu, na Tajskem in v ZDA. Z vietnamskimi proizvajalci stik ni bil vzpostavljen, ker se Vietnam ne šteje za državo s tržnim gospodarstvom. Sodelovanje so potrdili proizvajalci izvozniki v Indiji in Maleziji in v teh državah so bili opravljeni tudi preveritveni obiski.
(30)
Ugotovljeno je bilo, da ena sodelujoča indijska družba ni proizvajalec, ampak trgovska družba, druga sodelujoča indijska družba pa je začela poslovati šele po OPP. Zato podatkov o prodaji in cenah iz Indije ni bilo mogoče uporabiti. Za dve malezijski sodelujoči družbi je bilo ugotovljeno, da sta proizvajalca izvoznika s popolnimi podatki, ki so na voljo iz OPP. Zato je bila v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe kot ustrezna primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK izbrana Malezija.
(31)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je najprej proučilo, ali je bil celoten obseg domače prodaje podobnega izdelka s strani sodelujočih proizvajalcev v Maleziji neodvisnim strankam reprezentativen v primerjavi s celotnim obsegom izvoza iz LRK v Unijo, tj. ali je celoten obseg take domače prodaje predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvozne prodaje zadevnega izdelka v Unijo. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da je bila domača prodaja v primerljivi državi reprezentativna.
(32)
Proučeno je bilo tudi, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To je bilo izvedeno tako, da se je določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OPP. Ugotovljeno je bilo, da je bila domača prodaja enega proizvajalca opravljena v običajnem poteku trgovine, prodaja drugega proizvajalca pa ne.
(33)
Zato je normalna vrednost prvega proizvajalca temeljila na dejanski domači ceni, ki je bila izračunana kot tehtana povprečna cena dobičkonosne domače prodaje v OPP. Normalna vrednost drugega proizvajalca je bila določena v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe.
(34)
Po dokončnem razkritju sta dve zainteresirani strani podali pripombe glede izbire primerljive države. Obe strani sta trdili, da se Japonska ne bi smela upoštevati kot morebitna primerljiva država zaradi svoje osredotočenosti na izdelke višjega cenovnega razreda in visokih stroškov. Ena od teh strani je prav tako pripomnila, da bi moral biti kot primerljiva država izbran Tajvan zaradi velikega števila proizvajalcev, primerljivih stroškov s Kitajsko in njegovega velikega izvoza v Evropo in Severno Ameriko.
(35)
Komisija ugotavlja, da je bila primerljiva država izbrana po obravnavanju šestih potencialnih držav. Vse te države so bile zaprošene za sodelovanje. Na sodelovanje sta pristali Malezija in Indija, Tajvan in Japonska pa na sodelovanje nista pristala. Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 30, je bila izbrana Malezija.
2.2 Določanje izvozne cene
(36)
Zaradi pomanjkanja sodelovanja vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov in posledično pomanjkanja specifičnih podatkov o kitajskih cenah je bila izvozna cena določena na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe, in sicer na podlagi statističnih virov (Eurostat).
2.3 Primerjava in prilagoditve
(37)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe so bile izvozne cene ustrezno popravljene v obliki prilagoditev, kjer je bilo to potrebno. Za določitev izvozne cene na ravni franko tovarna je Komisija prilagodila ceno CIF na podlagi podatkov Eurostata za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške in stroške kredita.
2.4 Damping v OPP
(38)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno. Primerjava povprečnih uvoznih cen Eurostata in normalnih vrednosti primerljive države je pokazala, da ni bilo dampinga.
(39)
Vendar je bila v OPP iz LRK v Unijo uvožena le zanemarljiva količina 9 000 ton pritrdilnih elementov iz železa ali jekla (v vrednosti 23 milijonov EUR), če se odštejejo pritrdilni elementi iz železa ali jekla, ki so jih proizvajali proizvajalci izvozniki, za katere je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da ne izvajajo dampinga. Poleg tega zaradi nesodelovanja vzorčenih kitajskih izvoznikov niso bile na voljo nobene informacije o mešanici izdelkov v kitajskem izvozu, zato je bilo primerjavo z normalno vrednostjo v primerljivi državi mogoče opraviti le na agregatni osnovi.
(40)
Zato je glede na veliko število različnih pritrdilnih elementov, ki se proizvajajo in s katerimi se trguje, pomembnost ugotovitve o neobstoju dampinga v OPP omejena zaradi majhnih količin uvoza in pomanjkanja informacij o uvoženi mešanici izdelkov.
(41)
Po dokončnem razkritju so tri zainteresirane strani podale pripombo, da bi bilo treba ukrepe razveljaviti, ker v OPP ni bil ugotovljen damping. Menile so, da je kljub majhnim količinam izvoza iz LRK ugotovitev o neobstoju dampinga bistvenega pomena.
(42)
Komisija ugotavlja, da v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ugotovitve temeljijo na verjetnosti ponovitve dampinga in ne na ugotovitvi o obstoju dampinga v OPP.
3. Dokazi o verjetnosti ponovitve dampinga
(43)
Komisija je glede na premisleke, navedene v uvodnih izjavah 38 do 40 zgoraj, nadalje analizirala, ali obstaja verjetnost ponovitve dampinga, če bi ukrepi prenehali veljati. Pri tem je analizirala naslednje elemente: proizvodno zmogljivost in prosto zmogljivost v LRK, izvozno ceno iz LRK na druge trge, prakse izogibanja in privlačnost trga Unije.
3.1 Proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v LRK
(44)
Po ocenah je LRK največja svetovna proizvajalka pritrdilnih elementov iz železa ali jekla. Po podatkih Kitajskega združenja proizvajalcev pritrdilnih elementov (9) („CFIA“) je bila proizvodna zmogljivost v letu 2012 ocenjena na 6,6 milijona ton. Ocenjeno je bilo, da je bila zmogljivost izkoriščena v višini 75 %, kar pomeni precejšnjo prosto zmogljivost, ki je primerljiva s celotno potrošnjo Unije.
(45)
CFIA tudi ocenjuje, da je bilo v letu 2012 izvožene 40-50 % proizvodnje pritrdilnih elementov iz železa ali jekla (2,5 milijona ton). Jasno je, da je izvoz pomemben del dejavnosti kitajskih proizvajalcev pritrdilnih elementov iz železa ali jekla. Kitajski izvoz je bil tako za več kot 40 % večji od celotne potrošnje Unije v istem obdobju.
3.2 Izvozne cene iz LRK na trge tretjih držav
(46)
Zahtevek vsebuje zadostne dokaze prima facie o kitajskih izvoznih cenah na ostale trge, kot so ZDA in Tunizija. Dokazi so temeljili na cenovnih ponudbah, ki jih je pridobila industrija Unije. Ugotovljeno je bilo, da so bile izvozne cene nižje od zgoraj določene normalne vrednosti. Poleg tega je na podlagi kitajskih izvoznih cen za Hrvaško v letu 2012 in prvem četrtletju leta 2013, to je pred pristopom Hrvaške k EU in razširitvijo zaščitnih ukrepov EU na to državo, mogoče zaključiti, da je raven kitajskih izvoznih cen, ki je privedla do uvedbe ukrepov v prvotni preiskavi, še vedno precej podobna in torej nižja od normalne vrednosti, kot je bila določena zgoraj.
(47)
Protidampinški ukrepi za pritrdilne elemente iz LRK so bili sprejeti v več tretjih državah (na primer v Kanadi (10), Kolumbiji (11), Mehiki (12), Južni Afriki (13) in ZDA (14)). Ti ukrepi zadevajo različne podkategorije pritrdilnih elementov, vključno z zadevnim izdelkom. Ti protidampinški ukrepi so bili upoštevani kot dodaten znak obstoja dampinga na trgih tretjih držav.
(48)
Glede na te premisleke Komisija ugotavlja, da so proizvajalci izvozniki iz LRK prodajali in prodajajo pritrdilne elemente iz železa ali jekla v tretje države, navedene v uvodnih izjavah 46 in 47, po dampinških cenah. Komisija zato meni, da je verjetno, da bi proizvajalci izvozniki iz LRK, če bi se sedanji ukrepi razveljavili, zadevni izdelek prodajali tudi na trg Unije po dampinških cenah.
3.3 Prakse izogibanja
(49)
Po preiskavi proti izogibanju (15) je bilo ugotovljeno, da je izogibanje ukrepom, ki veljajo za kitajske pritrdilne elemente, potekalo prek Malezije. Zato so bili ukrepi razširjeni na Malezijo, razen za devet malezijskih proizvajalcev, za katere je bilo ugotovljeno, da so dejanski proizvajalci, ki se ne izogibajo ukrepom, in so bili izvzeti iz ukrepov. Prakse izogibanja kažejo, da želijo dampinški izvozniki vstopiti na trg Unije po dampinških cenah, ne da bi jim bilo treba plačati dajatve. Zato je verjetno, da bi želeli usmeriti dampinški uvoz neposredno na trg Unije, ne da bi se jim bilo treba zateči k izogibanju, če bi se ukrepi iztekli.
(50)
Po dokončnem razkritju sta dve zainteresirani strani podali pripombo, da bi nižje stopnje dajatev zmanjšale tveganje izogibanja. Strani sta tudi trdili, da so bili posebni ukrepi, pojasnjeni v uvodni izjavi 129, ki od kitajskih izvoznikov z individualnimi stopnjami dajatve zahtevajo predložitev računov, znak, da so bile stopnje dajatve previsoke in so spodbujale izogibanje ukrepom.
(51)
Komisija ugotavlja, da ravni veljavnih stopenj dajatve ni mogoče spremeniti v smislu člena 11(2) osnovne uredbe. Poleg tega so posebni ukrepi za kitajske izvoznike namenjeni odpravljanju potencialnega tveganja izogibanja med kitajskimi proizvajalci zaradi razlik v individualnih stopnjah dajatve. Nasprotno so bile prakse izogibanja prek Malezije analizirane kot kazalnik verjetnosti ponovitve dampinga iz LRK v Unijo. Komisija meni, da ti zadevi nista neposredno povezani: zahtevanje računov od kitajskih proizvajalcev ne spreminja ugotovitve, da prakse izogibanja prek drugih držav kažejo na verjetnost ponovitve dampinga, če bi se ukrepi odpravili.
3.4 Privlačnost trga Unije
(52)
Prakse izogibanja prek Malezije kažejo, da je trg Unije še vedno privlačen za kitajske proizvajalce zaradi višjih cen na trgu Unije. Obstoj protidampinških ukrepov na drugih izvoznih trgih še povečuje privlačnost trga Unije v primeru razveljavitve ukrepov. Tako se lahko upravičeno pričakuje, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov velik del trenutnega kitajskega izvoza preusmeril na trg Unije. Treba je opozoriti, da je pred uvedbo prvotnih ukrepov kitajski tržni delež na trgu Unije znašal 26 %. Zato se pričakuje, da se bo v primeru prenehanja ukrepa kitajski izvoz, ki trenutno predstavlja 0,5 % trga Unije, znatno povečal z nelojalnim znižanjem cen Unije.
3.5 Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(53)
Preiskava je pokazala, da je izvoz pritrdilnih elementov iz LRK v več tretjih držav potekal po dampinških cenah in da so nekatere izmed navedenih tretjih držav sprejele protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za kitajske pritrdilne elemente. Določanje cen kitajskega izvoza na trge tretjih držav kaže na verjetnost ponovitve dampinga na trgu Unije, če bi ukrepi prenehali veljati.
(54)
Obstoj praks izogibanja je dodaten znak verjetnosti ponovitve dampinga.
(55)
Poleg tega privlačnost trga Unije in dejstvo, da drugi trgi ostajajo zaprti zaradi protidampinških ukrepov, kažeta, da obstaja tveganje, da bo kitajski izvoz preusmerjen na trg Unije, če bi ukrepi prenehali veljati.
(56)
Poleg tega je prosta zmogljivost za proizvodnjo zadevnega izdelka v LRK precej velika v primerjavi s potrošnjo v Uniji v OPP. Če bi bila ta zmogljivost uporabljena za izvoz v Unijo in konkuriranje proizvajalcem iz Unije pri cenah, je zelo verjetno, da bi se tak izvoz izvajal po dampinških cenah zaradi presežne proizvodnje, ki bi jo bilo treba usmeriti na izvozne trge, kar zagotavlja spodbudo za damping.
(57)
Glede na navedeno je verjetno, da bi se damping ponovil, če bi ukrepi prenehali veljati.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
(58)
Preiskava je pokazala, da podobni izdelek proizvaja veliko število proizvajalcev v Uniji, vključno s številnimi malimi in srednje velikimi podjetji, in nekaj večjih družb. Proizvajalci Unije, v imenu katerih je bil vložen zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, so z izjemo ene družbe sodelovali v preiskavi, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 15. Veliko drugih proizvajalcev, ki so podprli zahtevek ali mu nasprotovali, je predložilo splošne podatke o svojem obsegu proizvodnje in prodaje. Ker veliko proizvajalcev Unije, večinoma mala podjetja, pri preiskavi ni sodelovalo, ni bilo mogoče natančno določiti celotnega obsega proizvodnje Unije in števila proizvajalcev na podlagi podatkov posameznih družb.
(59)
Posledično je bil obseg proizvodnje Unije ocenjen na podlagi informacij iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa na podlagi podatkov Eurostata o industrijski proizvodnji. Na podlagi zgoraj navedenega je celotna proizvodnja Unije v OPP ocenjena na približno 1,2 milijona ton.
(60)
Poleg tega je na podlagi zahtevka za pregled in informacij, zbranih med preiskavo, mogoče oceniti, da je v OPP podobni izdelek proizvajalo 378 proizvajalcev Unije. Ti sestavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo imenovani „industrija Unije“.
(61)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 15 zgoraj, je bilo osem proizvajalcev/skupin proizvajalcev Unije izbranih v vzorec in predložilo zahtevane informacije. Zadevne družbe v vzorcu po oceni predstavljajo približno 24 % celotne proizvodnje Unije in njihov položaj se šteje za reprezentativnega za industrijo Unije.
E. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. Uvodne ugotovitve
(62)
Komisija je za analizo škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomski kazalniki za obravnavano obdobje so bili opredeljeni, analizirani in preverjeni na podlagi podatkov, ki jih je predložila industrija Unije. Mikroekonomski kazalniki so bili opredeljeni na podlagi podatkov, ki so bili zbrani in preverjeni na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije.
(63)
V naslednjih oddelkih so makroekonomski kazalniki: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, zaloge, obseg prodaje, tržni delež in rast, zaposlovanje, produktivnost, višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški proizvodnje, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in stroški dela.
2. Potrošnja unije
(64)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, z oceno za nesodelujoče proizvajalce, in podatkov Eurostata o uvozu na ravni oznake TARIC.
(65)
Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 3 %. V letu 2011 je prišlo do znatnega porasta, vendar je potrošnja Unije še vedno zelo daleč od ravni, zabeleženih v OP prvotne preiskave, ko je znašala več kot 2,2 milijona ton.
Razpredelnica 1
Potrošnja
2010
2011
2012
OPP
Potrošnja (v tonah)
1 761 591
1 978 967
1 779 434
1 808 139
Indeks (2010 = 100)
100
112
101
103
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa, Eurostat.
3. Obseg, cena in tržni delež uvoza iz lrk
(66)
Obseg in tržni deleži uvoza iz LRK so bili analizirani na podlagi Eurostatovih podatkov in podatkov, zbranih v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe.
(a) Obseg in tržni delež zadevnega uvoza
(67)
Ugotovljeno je bilo, da se je v obravnavanem obdobju uvoz zadevnega izdelka iz LRK v Unijo v smislu obsega in tržnih deležev gibal, kakor sledi:
Razpredelnica 2
Obseg in tržni delež zadevnega uvoza
2010
2011
2012
OPP
LRK
Obseg uvoza (v tonah)
11 108
9 628
6 839
8 214
Indeks (2010 = 100)
100
87
62
74
Tržni delež (%)
0,6
0,5
0,4
0,5
Indeks (2010 = 100)
100
77
61
72
Vir: Eurostat.
(68)
Obseg uvoza iz LRK se je znatno zmanjšal glede na ravni, zabeležene v obdobju prvotne preiskave (za več kot 98 %, če primerjamo obdobje prvotne preiskave z OPP). V skladu s tem se je tudi tržni delež LRK zmanjšal s 26 % v obdobju prvotne preiskave na 0,5 % v OPP. Zaradi tega uradnega kitajskega izvoza na trgu Unije skoraj ni več. Podatki, navedeni v tej in naslednji razpredelnici, ne vsebujejo obsega izvoza za tri kitajske proizvajalce izvoznike, za katere je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da niso izvajali dampinga. Njihov obseg izvoza je v obravnavanem obdobju v povprečju znašal približno 30 % celotnega kitajskega izvoza zadevnega izdelka v Unijo.
(b) Cena uvoza in nelojalno nižanje cen
(69)
V spodnji razpredelnici so prikazane povprečne cene kitajskega uvoza. Vendar se je v obravnavanem obdobju povprečna uvozna cena iz LRK povečala za 28 %. Vendar pa obstajajo razlogi, zaradi katerih je mogoče verjeti, da te cene (ki je za več kot 250 % višja od povprečne cene kitajskega izvoza v obdobju prvotne preiskave) ni mogoče obravnavati kot pomembnega kazalnika zaradi zelo majhnih količin, ki se uvažajo iz Kitajske. Dejansko se zdi, da ob upoštevanju visokih protidampinških dajatev, majhnega obsega uvoza in dokazov, zbranih od sodelujočih uvoznikov, količine, ki so jih izvozili kitajski proizvajalci v OPP, predstavljajo zelo majhna naročila in/ali zelo specifične vrste izdelkov, kar povzroča višje cene.
Razpredelnica 3
Povprečne uvozne cene iz LRK
2010
2011
2012
OPP
LRK
Povprečna cena (EUR/tono)
1 975
2 158
3 137
2 524
Indeks (2010 = 100)
100
109
159
128
Vir: Eurostat.
(70)
Ker v preiskavi v zvezi s pregledom ni sodeloval noben vzorčeni kitajski proizvajalec izvoznik in glede na omejene informacije, ki so jih dali na voljo drugi kitajski proizvajalci izvozniki, je bilo nelojalno nižanje cen kitajskega izvoza določeno s primerjavo tehtane povprečne cene proizvajalcev Unije za nepovezane stranke na trgu Unije na podlagi cene franko tovarna s povprečnimi izvoznimi cenami kitajskega izvoza na podlagi CIF, ki jih je zagotovil Eurostat, z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve.
(71)
Rezultat primerjave, izražen kot odstotek prihodka od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v OPP, je pokazal 12-odstotno tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen na trgu Unije. Vendar je zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 69 zgoraj, treba upoštevati, da so zabeležene cene kitajskega izvoza zadevnega izdelka v obravnavanem obdobju veliko višje, kot bi bile, če ne bi bilo ukrepov. Na podlagi tega je mogoče domnevati, da bi lahko imel v primeru razveljavitve ukrepov izvoz zadevnega izdelka iz LRK še vedno resen cenovni pritisk na proizvajalce Unije.
4. uvoz iz drugih tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo
Razpredelnica 4
Uvoz iz drugih tretjih držav
2010
2011
2012
OPP
Tajvan
Obseg uvoza (v tonah)
266 795
351 067
323 405
319 326
Indeks (2010 = 100)
100
132
121
120
Cena v EUR/tono
1 805
1 905
2 003
1 895
Indeks (2010 = 100)
100
106
111
105
Tržni delež (%)
15,1
17,7
18,2
17,7
Indeks (2010 = 100)
100
117
120
117
Vietnam
Obseg uvoza (v tonah)
41 981
59 270
57 704
74 764
Indeks (2010 = 100)
100
141
137
178
Cena v EUR/tono
1 349
1 496
1 528
1 365
Indeks (2010 = 100)
100
111
113
101
Tržni delež (%)
2,4
3,0
3,2
4,1
Indeks (2010 = 100)
100
126
136
174
Tajska
Obseg uvoza (v tonah)
27 232
59 979
50 226
45 759
Indeks (2010 = 100)
100
220
184
168
Cena v EUR/tono
1 259
1 325
1 362
1 246
Indeks (2010 = 100)
100
105
108
99
Tržni delež (%)
1,5
3,0
2,8
2,5
Indeks (2010 = 100)
100
196
183
164
Druge tretje države skupaj (16)
Obseg uvoza (v tonah)
228 589
202 362
165 618
165 659
Indeks (2009 = 100)
100
89
72
72
Cena v EUR/tono
2 816
3 232
3 729
3 751
Indeks (2009 = 100)
100,0
115
132
133
Tržni delež (%)
13,0
10,2
9,3
9,2
Indeks (2009 = 100)
100,0
79
72
71
Tretje države skupaj (16)
Obseg uvoza (v tonah)
564 597
672 679
596 954
605 509
Indeks (2009 = 100)
100
119
106
107
Cena v EUR/tono
2 154
2 217
2 382
2 288
Indeks (2009 = 100)
100
103
111
106
Tržni delež (%)
32,1
34,0
33,5
33,5
Indeks (2009 = 100)
100
106
105
104
(72)
Obseg uvoza iz tretjih držav na trg Unije se je v obravnavanem obdobju nekoliko povečal, kar je v skladu s trendom potrošnje. Tržni delež uvoza pritrdilnih elementov iz železa ali jekla iz vseh tretjih držav je bil v obravnavanem obdobju razmeroma stabilen in je znašal približno eno tretjino potrošnje Unije.
(73)
Povprečne cene uvoza iz tretjih držav so bile v obravnavanem obdobju na splošno stabilne in nižje od cen industrije Unije. Ne glede na to so cene uvoza iz tretjih držav znatno višje od cen uvoza iz Kitajske, ki so bile zabeležene v obdobju prvotne preiskave. Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 69 zgoraj, cen kitajskih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, uvoženih v Unijo v OPP, ni mogoče šteti za reprezentativne, čeprav so višje od povprečnih cen uvoza iz tretjih držav.
(74)
Če obravnavamo tretje države posamično, je jasno, da je Tajvan danes najpomembnejši zunanji akter na trgu Unije. Njegov obseg izvoza se je v obravnavanem obdobju povečal za 20 % in sam predstavlja skoraj polovico uvoza na trgu EU. Če upoštevamo, da je njegov obseg izvoza v OPP za 70 % višji kot v obdobju prvotne preiskave (in to ne glede na dejstvo, da je potrošnja v OPP nižja), je jasno, da so velik del izvoza iz Kitajske nadomestili tajvanski izdelki. Kljub temu je treba opozoriti, da so količine uvoza iz Tajvana v OPP predstavljale samo polovico količine izvoza iz Kitajske v obdobju prvotne preiskave in da so bile povprečne tajvanske cene v OPP skoraj dvakrat višje (+ 97,8 %) od povprečnih cen kitajskega izvoza v obdobju prvotne preiskave. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so kitajski izvozniki še naprej prodajali po podobno nizkih cenah na evropskih trgih, kjer niso veljali protidampinški ukrepi, kot je Hrvaška, preden je vstopila v EU.
(75)
Tudi Vietnam in Tajsko je mogoče označiti kot državi, ki jima je koristila odprava kitajskega izvoza, saj sta zabeležila precejšnjo rast (približno 70-80 %), čeprav sta začela z veliko manjšim obsegom.
(76)
Poleg tega je treba upoštevati dejstvo, da naj bi imeli uvoženi izdelki proizvodno paleto, ki je bolj osredotočena na standardne izdelke kot tisti, ki jih proizvaja industrija Unije.
(77)
Po dokončnem razkritju so štiri zainteresirane strani trdile, da bi morale ugotovitve Komisije o delni nadomestitvi uvoza iz Kitajske na trgu Unije z uvozom iz Tajvana, Tajske in Vietnama privesti do zaključka, da so izdelki, ki se bodo po vsej verjetnosti uvažali iz Kitajske, standardni in zato ne bodo neposredna konkurenca zahtevnejšim izdelkom, ki jih proizvaja industrija Unije.
(78)
V odgovor na to trditev je treba opozoriti, da čeprav se zdi, da je uvoz iz tretjih držav dejansko zapolnil tržni delež, ki so ga opustili kitajski izvozniki, to ne pomeni, da prihodnji uvoz iz Kitajske verjetno ne bi povzročil škode. Prvič, kot je podrobneje pojasnjeno v uvodni izjavi 115, industrija Unije obsega proizvajalce, ki izdelujejo tako standardne kot posebne pritrdilne elemente. Drugič, obstajajo znaki, da bi bil prihodnji izvoz iz Kitajske sestavljen tudi iz bolj specializiranih izdelkov in izdelkov višjega cenovnega razreda. Informacije, ki so na voljo o razvojnih načrtih, kot je govor predsednika kitajskega združenja industrije pritrdilnih elementov („CFIA“) (17), jasno kažejo, da kitajski sektor proizvajalcev pritrdilnih elementov predvideva razvoj bolj raznolikih in zapletenih izdelkov višjega cenovnega razreda. Zato je treba zgoraj navedeni argument zavrniti.
5. Gospodarski položaj industrije unije
(79)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
(80)
Pri analizi škode se gospodarski položaj industrije Unije ocenjuje na podlagi kazalnikov, kot so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež in rast, zaposlenost, produktivnost, višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga, povprečne cene na enoto, stroški na enoto, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala, zaloge in stroški dela.
(a) Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(81)
Proizvodnja industrije Unije je bila v obravnavanem obdobju na splošno stabilna. Opozoriti je treba, da je povpraševanje po zadevnem izdelku v veliki meri odvisno od sektorjev, kot sta avtomobilska in gradbena industrija, ter drugega potrošniškega blaga. Dejansko je v obravnavanem obdobju ostala proizvodnja industrije Unije na splošno stabilna ne glede na majhno povečanje v letu 2011, kar je v skladu s počasi naraščajočim povpraševanjem v evropskem gospodarstvu.
Razpredelnica 5
Celotna proizvodnja industrije Unije
2010
2011
2012
OPP
Proizvodnja (v tonah)
1 204 336
1 376 855
1 208 232
1 197 189
Indeks (2010 = 100)
100
114
100
99
Vir: Izpolnjeni vprašalniki in zahtevek za pregled.
(82)
Tudi proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala relativno stabilna, v letu 2011 in OPP pa se je rahlo zvišala. V skladu z dejstvom, da je proizvodnja v obdobju 2010-2013 ostala stabilna, je bila precej stabilna tudi izkoriščenost zmogljivosti, z majhnim povečanjem v letu 2011.
Razpredelnica 6
Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2010
2011
2012
OPP
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
2 510 509
2 527 863
2 497 078
2 535 889
Indeks (2010 = 100)
100
101
99
101
Izkoriščenost zmogljivosti (v %)
48
54
48
47
Indeks (2010 = 100)
100
114
101
98
Vir: Izpolnjeni vprašalniki in zahtevek za pregled.
(b) Obseg prodaje, tržni delež in rast
Razpredelnica 7
Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam
2010
2011
2012
OPP
Obseg (v tonah)
914 869
1 031 862
931 956
939 395
Indeks (2010 = 100)
100
113
102
103
Vir: Izpolnjeni vprašalniki in zahtevek za pregled.
(83)
Obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije je v letih od 2010 do 2013 sledil trendu potrošnje in proizvodnje, kar pomeni rahlo rast v obravnavanem obdobju, ne glede na znatno povečanje v letih 2010 in 2011.
Razpredelnica 8
Tržni delež industrije Unije
2010
2011
2012
OPP
Tržni delež industrije Unije (v %)
67
66
66
66
Indeks (2010 = 100)
100
97
98
98
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, Eurostat.
(84)
Tržni delež industrije Unije je bil v obravnavanem obdobju stabilen (pri izračunu se upošteva tudi prodaja nepovezanim strankam) in je predstavljal okoli dve tretjini trga. Ta rezultat je v skladu z zmanjšanjem potrošnje Unije v primerjavi z obdobjem prvotne preiskave na eni strani in z zamenjavo kitajskega uvoza z uvozom iz drugih virov na drugi strani.
(c) Zaposlovanje in produktivnost
(85)
Zaposlenost v industriji Unije v povezavi z zadevnim izdelkom je bila v obravnavanem obdobju na splošno stabilna. Majhno povečanje, zabeleženo v letu 2011, je skladno z večjim obsegom proizvodnje, zabeleženim v tem letu. Glede na to, da je bila v letu 2011 višja tudi produktivnost, to kaže, da se je industrija Unije odzvala na večje povpraševanje delno z novimi zaposlitvami in delno s povečanjem produktivnosti že zaposlenih (nadure). Ko se je obseg v naslednjih letih ponovno zmanjšal, sta oba učinka izginila in ponovno se je vzpostavilo stanje kot v letu 2010.
Razpredelnica 9
Zaposlovanje in produktivnost
2010
2011
2012
OPP
Število zaposlenih
20 036
20 854
20 238
19 950
Indeks (2010 = 100)
100
104
101
100
Produktivnost (enota/zaposleni)
60
66
60
60
Indeks (2010 = 100)
100
110
99
100
Vir: Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled.
(d) Višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu
(86)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 36, zaradi pomanjkanja sodelovanja s strani vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz LRK ni bilo mogoče dovolj natančno izračunati stopenj dampinga za LRK, zato so ugotovitve o neobstoju dampinga v OPP omejenega pomena. Analiza kazalnikov škode dokazuje, da industrija okreva po preteklem dampingu. Vendar se je okrevanje upočasnilo zaradi stagnacije povpraševanja glavnih sektorjev, ki so nižje v prodajni verigi. Poleg tega je treba opozoriti, da je razmeroma stabilno stanje, opaženo v obravnavanem obdobju, nastalo pod zaščito obstoječih protidampinških ukrepov. Če bi bili ukrepi razveljavljeni, bi bil učinek dampinškega uvoza iz LRK na industrijo unije po pričakovanjih znaten.
(e) Povprečne prodajne cene na enoto na trgu Unije in proizvodni stroški na enoto
(87)
Povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije nepovezanim strankam v Uniji so se v obdobju 2010-2013 povečale za 8 %, najvišje pa so bile leta 2012. Povprečna prodajna cena običajno omogoča kritje stroškov proizvodnje in zagotovitev majhnega dobička za industrijo Unije.
Razpredelnica 10
Prodajne cene in stroški
2010
2011
2012
OPP
Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji nepovezanim strankam (EUR/tona)
2 748
2 953
3 049
2 974
Indeks (2010 = 100)
100
107
111
108
Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono)
2 528
2 811
2 937
2 765
Indeks (2010 = 100)
100
111
116
109
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(f) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(88)
Denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalcev Unije ter njihova zmožnost zbiranja kapitala so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Razpredelnica 11
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb
2010
2011
2012
OPP
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)
1,5
1,1
2,0
3,6
Denarni tok (v EUR)
39 046 890
30 835 484
68 050 584
56 369 460
Naložbe (v EUR)
48 809 766
58 881 586
38 561 986
39 453 739
Indeks (2010 = 100)
100
121
79
81
Donosnost naložb (v %)
1,0
2,6
5,3
7,5
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(89)
Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije je bila določena tako, da se je dobiček pred obdavčitvijo od prodaje podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazil kot odstotek ustreznih prihodkov od prodaje. V celotnem obravnavanem obdobju je bila stopnja dobička nizka, za nekatere proizvajalce Unije celo negativna; zlasti je treba opozoriti, da v nobenem od navedenih let stopnja dobička ni dosegla ravni, zabeležene v obdobju prvotne preiskave (4,4 %). Kljub stabilnemu gibanju prodaje in proizvodnje ter znatnemu tržnemu deležu industrije Unije so stopnje dobička za to industrijo še vedno nizke. Zlasti je treba opozoriti, da je bila stopnja dobička leta 2011 zelo nizka kljub dejstvu, da je obseg prodaje industrije Unije dosegel najvišjo točko v obravnavanem obdobju. To vzbuja pomisleke v zvezi s prihodnjim razvojem stopenj dobička industrije EU, če bi gospodarske razmere še naprej stagnirale. Treba je tudi opozoriti, da je stopnja dobička v obravnavanem obdobju tudi vedno ostala pod ciljnim dobičkom, navedenim v prvotni preiskavi (5 %).
(90)
Denarni tok, to je sposobnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, je bil pozitiven v celotnem obravnavanem obdobju. Vendar se je ta kazalnik izboljšal šele v letu 2012 in v OPP zabeležil bistveno zmanjšanje v višini 17 %. To vzbuja pomisleke glede zmožnosti industrije Unije, da sama izvaja potrebno financiranje svojih dejavnosti.
(91)
Raven naložb je v obravnavanem obdobju ostala relativno visoka in stabilna, pri čemer je bila najvišja leta 2011. Donosnost naložb, izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, se je gibala podobno kot stopnja dobička. Zato je bil tudi ta kazalnik najvišji v OPP. Ta znak je mogoče razumeti kot dvoumen, ker po eni strani odraža najvišje stopnje dobička med zabeleženimi v obravnavanem obdobju, po drugi pa tudi nizke ravni naložb, kar je znak, da so obeti industrije za gospodarsko prihodnost sektorja še vedno negotovi.
(92)
Glede na navedeno je mogoče zaključiti, da je finančna uspešnost proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju sicer ostala stabilna, vendar razen naložb še vedno ni dosegla ravni iz obdobja prvotne preiskave.
(g) Zaloge
(93)
Raven končnih zalog sodelujočih proizvajalcev Unije je tesno sledila že opaženemu gibanju proizvodnje in prodaje, z razmeroma stabilnim gibanjem in relativnim vrhom leta 2011. Poleg tega količina zalog ob upoštevanju dejstva, da se podobni izdelki v Uniji večinoma proizvajajo po naročilu, ne predstavlja zelo pomembnega kazalnika.
Razpredelnica 12
Končne zaloge
2010
2011
2012
OPP
Končne zaloge (v tonah)
283 330
321 795
315 784
292 740
Indeks (2010 = 100)
100
114
111
103
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
(h) Stroški dela
(94)
Povprečne plače zaposlenih so v obravnavanem obdobju beležile enakomerno rast, in sicer za 4 %. Vendar je to rast mogoče pojasniti s prilagoditvijo zaradi inflacije in v manjši meri z uporabo dodatnega delovnega časa (kakor se je zgodilo leta 2011 s povečanjem produktivnosti na zaposlenega).
Razpredelnica 13
Stroški dela
2010
2011
2012
OPP
Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)
41 604
43 300
45 006
46 742
Indeks (2010 = 100)
100
104
108
112
Vir: Izpolnjeni vprašalniki.
6. Sklep o položaju industrije unije
(95)
Preiskava je pokazala, da je uvoz izdelkov iz LRK na trgu Unije skoraj izginil po uvedbi prvotnih ukrepov leta 2009. To je industriji Unije omogočilo doseganje dobrih in stabilnih ravni proizvodnje, obsega prodaje in tržnega deleža. Po drugi strani pa sta dobičkonosnost in ciljni dobiček za sektor še vedno pod ravnmi iz obdobja prvotne preiskave.
(96)
Zato je mogoče skleniti, da industrija Unije v OPP ni utrpela znatne škode. Vendar se lahko zaradi počasne rasti potrošnje in dejstva, da so stopnje dobička ostale pod mejo, ki je potrebna za dolgoročno rentabilnost, položaj industrije Unije še vedno šteje za ranljivega.
(97)
Po dokončnem razkritju so tri zainteresirane strani trdile, da bi morala ugotovitev Komisije, da industrija Unije v OPP ni utrpela znatne škode, privesti do zaključka ukrepov. Komisija je dejansko ugotovila, da v OPP ni bilo znatne škode. Vendar pa odločitev o razširitvi ukrepov ne temelji na znatni škodi v OPP, ampak na ugotovitvah v zvezi z verjetnostjo ponovnega pojava škode v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.
F. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
1. Uvodne ugotovitve
(98)
Da bi se ocenila verjetnost ponovitve škode v primeru prenehanja ukrepov, se je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe analiziral morebitni vpliv kitajskega izvoza na trg in industrijo Unije.
(99)
Analiza je bila osredotočena na trend potrošnje trga Unije, prosto zmogljivost, trgovinske tokove in privlačnost trga Unije ter gibanje cen LRK. Zaradi pomanjkanja sodelovanja kitajskih izvoznikov analiza temelji na razpoložljivih dejstvih, ki vključujejo statistične podatke (Eurostat in kitajski trgovinski statistični podatki) in dokumente industrije (kot je govor predsednika CFIA, naveden v uvodni izjavi 78), navedene v zahtevku za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa.
2. Potrošnja v uniji
(100)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 64 in 65, je bila v obravnavanem obdobju potrošnja zadevnega izdelka v Uniji na splošno stabilna. Hkrati je potrošnja v OPP še vedno za skoraj 20 % nižja v primerjavi z ravnjo pred krizo iz obdobja prvotne preiskave. Upad potrošnje zadevnega izdelka je posledica upadanja proizvodnje v avtomobilskem in gradbenem sektorju v Uniji, pa tudi v drugih sektorjih potrošniškega blaga, ki veliko uporabljajo zadevni izdelek (elektronski in gospodinjski aparati, pohištvo itd.). V teh razmerah se šteje, da bi vrnitev izjemno poceni uvoza iz Kitajske v primeru prenehanja ukrepov nenadno in dramatično vplivala na položaj industrije Unije. Po pričakovanju bi ta uvoz nelojalno nižal cene in v vsakem primeru izvajal pritisk na znižanje cen Unije ter izkrivljal konkurenco na trgu. Zato je verjetno, da bi se v primeru prenehanja ukrepov škoda industriji Unije ponovila.
3. Prosta zmogljivost, trgovinski tokovi in privlačnost trga unije ter gibanje cen lrk
(101)
Kot je opisano v uvodni izjavi 44, je zmogljivost kitajske proizvodnje pritrdilnih elementov iz železa ali jekla v letu 2012 znašala 6,6 milijona ton. Opozoriti je treba, da je bilo po mnenju kitajske industrije pritrdilnih elementov leto 2012 težko leto, saj je bilo zaradi negativnega vpliva več gospodarskih dejavnikov (inflacija, upočasnitev rasti kitajskega gospodarstva in kriza euroobmočja) prvo po letu 2000, ko se je kitajska proizvodna zmogljivost zmanjšala (s 6,8 milijona ton leta 2011).
(102)
V vsakem primeru je treba ne glede na prihodnje scenarije (stagnacija ali rast) tudi opozoriti, da je bila celo trenutna kitajska proizvodna zmogljivost v višini 6,6-6,8 milijona ton izkoriščena le 75-odstotno v letih 2010-2012. Zaradi tega ima Kitajska prosto zmogljivost (1,6-1,7 milijona ton), ki je že tako izjemno visoka in v natančno istem obsegu kot celotna potrošnja, zabeležena na trgu Unije v istih letih.
(103)
Kitajski izvoz pritrdilnih elementov iz železa ali jekla po vsem svetu je bil v obravnavanem obdobju razmeroma stabilen, in sicer na ravni 2,2-2,6 milijona ton, kar pomeni 40-50 % kitajske prodaje. Jasno je, da je izvoz pomemben del dejavnosti kitajskih proizvajalcev pritrdilnih elementov iz železa ali jekla. V skladu z razvojnimi načrti za sektor, ki jih je predstavila CFIA, bo pričakovano povečanje povpraševanja na domačem trgu verjetno privedlo do zmanjšanja deleža izvoza na raven 30-40 % proizvodnje. Vendar je to zmanjšanje treba upoštevati v okviru splošnega povečanja proizvodne zmogljivosti, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 101, in dejstva, da je ta prosta zmogljivost v vsakem primeru tako velika kot celotna potrošnja Unije. Poleg tega napoved CFIA ne vsebuje nobenega časovnega okvira za znižanje kitajskega izvoznega deleža niti konkretnih znakov, da se je ta premik morda že začel. Zaradi tega je razvojni načrt, ki ga je predložila CFIA, treba obravnavati kot preveč nejasen in nedoločen program, zlasti če nasprotuje morebitnemu izteku ukrepov, kar bi imelo takojšen učinek. Zato obstoj tega načrta na tej stopnji ne more vplivati na sklepne ugotovitve o verjetnosti ponovitve škode, če bi se ukrepi iztekli.
(104)
Trenutno je kitajska prisotnost na trgu Unije zelo omejena in ne presega 0,5-odstotnega tržnega deleža v smislu obsega. Kljub temu ostaja trg Unije privlačen za kitajske proizvajalce zaradi višjih cen na trgu EU. To se lahko dokaže s poskusi kitajskih proizvajalcev izvoznikov, da bi se izognili protidampinškim ukrepom EU. Kot je navedeno v uvodni izjavi 3, je bila posledica tega ravnanja že razširitev ukrepov na kitajski izvoz prek Malezije.
(105)
Poleg tega se izvozno usmerjena kitajska industrija sooča z vedno več težavami pri iskanju poti do svojih običajnih izvoznih trgov, saj je naraščajoče število teh trgov nedavno uvedlo protidampinške ukrepe na izvoz različnih vrst pritrdilnih elementov iz železa ali jekla iz Kitajske, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 47.
(106)
Tako se lahko upravičeno pričakuje, da bi se zaradi privlačnosti trga Unije zaradi njegove velikosti in cen v primeru razveljavitve ukrepov velik del trenutnega kitajskega izvoza preusmeril na trg Unije. Treba je opozoriti, da je pred uvedbo prvotnih ukrepov kitajski tržni delež na trgu Unije znašal 26 %.
(107)
Nazadnje je treba v zvezi z ravnjo kitajskih izvoznih cen spomniti, da so bile med prvotno preiskavo ugotovljene zelo visoke stopnje dampinga in stopnje škode, izračunane na osnovi izvoznih cen kitajskih izvoznikov. Na podlagi kitajskih izvoznih cen za Hrvaško v letu 2012 in prvem četrtletju leta 2013, to je pred pristopom Hrvaške k EU in razširitvijo zaščitnih ukrepov EU na to državo, mogoče zaključiti, da je raven kitajskih izvoznih cen, ki je privedla do uvedbe ukrepov v prvotni preiskavi, še vedno precej podobna. Poleg tega ukrepi trgovinske zaščite, ki so jih za uvoz kitajskih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla uvedle tretje države, potrjujejo, da se nepošteno določanje cen s strani kitajskih proizvajalcev izvoznikov nadaljuje in ni omejeno le na trg Unije.
4. Sklepne ugotovitve
(108)
Ugotovitve preiskave so izpostavile več zaskrbljujočih elementov, vključno z veliko prosto zmogljivostjo v LRK, nadaljevanjem dampinga in nelojalnega nižanja cen po vsem svetu, načrtovanim razvojem proizvodne zmogljivosti, proizvodno paleto in zapletenostjo izdelkov v LRK ter naraščajočimi trgovinskimi ovirami na trgih drugih najpomembnejših tretjih držav. Po drugi strani pa je potrošnja Unije v zadnjih 5 letih stagnirala zaradi manjšega povpraševanja v številnih sektorjih, ki so nižje v prodajni verigi. To je povzročilo stanje ranljivosti industrije Unije, za katero so značilni določena stopnja proste zmogljivosti, nizki dobički in poslovna negotovost (kot kaže zlasti zmanjšanje naložb). Glede na to se ocenjuje, da bi razveljavitev ukrepov najverjetneje povzročila nenadno vrnitev kitajskega dampinškega uvoza in da bi to lahko oslabilo položaj industrije Unije na njihovem glavnem trgu, kar bi ji ponovno povzročilo škodo.
(109)
Stranke so trdile, da je industrija Unije podvojila dobiček in denarni tok v primerjavi z letom 2010 in da zato njenega dobička ni mogoče opredeliti kot nizkega. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da industrija Unije ne potrebuje dodatnih naložb, saj je v preteklosti veliko vlagala.
(110)
Čeprav je industrija Unije dejansko podvojila dobiček, je ta ostal nižji od dobička v obdobju prvotne preiskave (4,4 %) in ciljnega dobička v višini 5 %. Enaka logika velja za denarni tok, ki je ostal 14 % nižji od denarnega toka v obdobju prvotne preiskave. Sposobnost preživetja industrije Unije je odvisna od nadaljevanja naložb v najsodobnejšo opremo in širšega nabora izdelkov. Te trditve se zato zavrnejo.
(111)
Če bi bili ukrepi razveljavljeni, bi se v sedanjih tržnih razmerah začasno izboljšanje uspešnosti industrije Unije hitro poslabšalo. Kot je navedeno zgoraj, bi nastali izjemno ugodni pogoji za povečanje uvoza iz LRK na trg Unije po dampinških cenah in v znatnem obsegu. To bi verjetno ogrozilo pozitiven razvoj na trgu Unije, ki je bil dosežen v obravnavanem obdobju. Verjeten dampinški uvoz bi lahko izvajal pritisk na prodajne cene industrije Unije in povzročil izgubo njenega tržnega deleža ter posledično negativno vplival na še vedno ranljivo finančno uspešnost industrije Unije. Spomniti je treba, da je morala industrija Unije v obdobju, obravnavanem v prvotni preiskavi (od 1. januarja 2003 do 30. septembra 2007), to je pred uvedbo protidampinških ukrepov, omejiti proizvodnjo zadevnega izdelka v nekaterih segmentih zaradi velikega uvoza iz Kitajske (18). To je imelo znaten negativen učinek na izkoriščenost zmogljivosti in dobičkonosnost.
(112)
Po dokončnem razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da Komisija v svoji analizi verjetnosti ponovitve škode ni dokazala vpliva količine kitajskega izvoza in njegove povezave z ukrepi. Zainteresirana stran je trdila, da:
(i)
je uvoz iz drugih virov nadomestil uvoz iz Kitajske; ta uvoz se prodaja po cenah, ki so nižje od cen industrije Unije, vendar industrija Unije ni utrpela znatne škode;
(ii)
zmanjšanje ravni ukrepov po izvedbi priporočil STO ni povzročilo povečanja količine uvoza iz Kitajske na trg Unije;
(iii)
je bilo pri uvozu drugih vrst pritrdilnih elementov iz Kitajske, za katerega ne veljajo protidampinški ukrepi, prav tako zabeleženo veliko zmanjšanje količin od leta 2009, ko so bili uvedeni prvotni ukrepi;
(iv)
je ob upoštevanju naraščajočega povpraševanja na kitajskem domačem trgu verjetnost prihodnjega povečanja kitajskega izvoza v Unijo omejena in
(v)
bodo trgi pritrdilnih elementov na Kitajskem in v drugih azijskih državah še naprej rasli, kar bo zmanjšalo verjetnost znatnega povečanja izvoza v EU.
(113)
V odgovor na te trditve je treba opozoriti, da:
(i)
verjetnega škodljivega učinka kitajskega uvoza ni mogoče primerjati z učinkom uvoza iz tretjih držav, kot so Tajvan, Vietnam in Tajska. Kot je navedeno v uvodni izjavi 74 zgoraj, obstajajo dokazi, da so kitajski izvozniki še naprej prodajali na hrvaškem trgu (pred vstopom Hrvaške v EU) po podobnih povprečnih cenah, kot so bile zabeležene v prvotni preiskavi; te cene so zato veliko nižje od cen, ki so bile sporočene iz teh tretjih držav v OPP. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 115 spodaj, industrija Unije prodaja znatne količine standardnih in posebnih izdelkov, zato je verjetno, da bo kitajski izvoz (ki zajema tako standardne kot posebne izdelke) lahko povzročil škodo, če bi odpravili veljavne dajatve;
(ii)
ob upoštevanju omejenega znižanja veljavnih stopenj dajatve po uveljavitvi priporočil STO, to je s 85 % pred spremembo na 74,1 % po njej, ni bilo pričakovati pomembnega povečanja uvoza iz Kitajske;
(iii)
razpoložljivi statistični podatki ne podpirajo trditve o domnevnem zmanjšanju količine uvoza pritrdilnih elementov, za katere ne veljajo ukrepi. Dejansko je bila v obdobju 2009-2013 ohranjena stabilna mesečna količina med 20 in 30 tisoč ton, medtem ko je količina uvoza pritrdilnih elementov, za katere so veljali ukrepi, takoj februarja 2009 upadla z več kot 60 tisoč ton na mesec na skoraj neobstoječo raven;
(iv)
bo pričakovana sprememba razmerja med obsegom kitajske domače prodaje in izvoza, ki bo odražala rast kitajskega domačega povpraševanja, izravnana s povečanjem celotne kitajske zmogljivosti proizvodnje in količin prodaje, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 101, ter
(v)
trditev, da povpraševanje po pritrdilnih elementih v Aziji narašča, temelji na zastarelem viru, ki napoveduje, da bo svetovno povpraševanje po pritrdilnih elementih v letu 2016 v obsegu 83 milijard USD. Nove tržne raziskave, objavljene v Fastener Industry News Inc. decembra 2014 (19), kažejo, da bo obseg povpraševanja na svetovnem trgu v letu 2018 znašal 81 milijard USD, kar pomeni manjšo rast v daljšem obdobju. Poleg tega rast povpraševanja v azijsko-pacifiški regiji spremlja rast zmogljivosti v več državah, ne samo na Kitajskem (npr. v Indoneziji, Maleziji, na Tajskem in v Vietnamu). Poleg tega so vstopne ovire (v smislu časa, kapitala ter strokovnega znanja in izkušenj) za namestitev dodatne proizvodne zmogljivosti za pritrdilne elemente razmeroma nizke, zato se lahko ponudba relativno hitro odzove na naraščajoče povpraševanje.
Zato je treba zgornje trditve zavrniti.
(114)
Ista zainteresirana stran je trdila, da Komisija pri analizi verjetnosti ponovitve škode ni upoštevala dejstva, da izdelki nizkega cenovnega razreda, uvoženi iz Kitajske, ne morejo vršiti cenovnega pritiska na izdelke višjega cenovnega razreda, ki jih v glavnem proizvajajo proizvajalci Unije.
(115)
V odgovor na to trditev je treba opozoriti, da proizvodnja Unije zajema vse vrste pritrdilnih elementov, pri čemer so nekatere družbe osredotočene na posebne vrste (standardnih ali posebnih pritrdilnih elementov), druge pa ponujajo vse vrste. Zlasti v vzorčenih družbah znaten del prodaje sestavljajo standardni pritrdilni elementi in za tri izmed njih je velika večina prodaje v OPP sestavljena iz standardnih izdelkov. Zato je trditev, da evropska industrija proizvaja samo posebne pritrdilne elemente ali pritrdilne elemente višjega cenovnega razreda in je zato zaščitena pred škodljivim uvozom iz Kitajske, očitno napačna, ker je v nasprotju z dokazi, zbranimi in preverjenimi med preiskavo. Poleg tega je tudi znano, da kitajski sektor pritrdilnih elementov načrtuje razvoj izdelkov višjega cenovnega razreda, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 78. Zato je zelo verjetno, da bo sestava izdelkov v prihodnjem kitajskem izvozu prav tako zajemala vse vrste izdelkov od tistih nižjega cenovnega razreda do tistih višjega cenovnega razreda, pritisk na cene pa bo čutila celotna industrija Unije, kar bo vplivalo na izkoriščenost njene proizvodne zmogljivosti. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.
(116)
Nazadnje, dve drugi zainteresirani strani sta trdili, da je Komisija v svoji analizi napačno domnevala, da bodo cene iz Kitajske tako nizke, kot so bile v prvotni preiskavi. Po mnenju navedenih strani temu ni tako, saj je bilo na Kitajskem zabeleženo znatno povišanje cen, v glavnem zaradi zvišanja stroškov surovin in dela ter razvoja okoljskih standardov. Zato bo vsako nadaljnje nelojalno nižanje prodajnih cen manjše in ne bo upravičevalo razširitve ukrepov na tako visoki stopnji.
(117)
Brez poseganja v dejstvo, da stopnje ukrepov ni bilo mogoče spremeniti v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa in da so se kitajske domače cene in stroški v prvotni preiskavi šteli za nezanesljive, ker kitajski proizvajalci niso uspeli doseči tržnogospodarske obravnave, je treba opozoriti na naslednje. Prvič, zaradi pomanjkanja sodelovanja kitajskih proizvajalcev Komisija ni mogla preveriti njihovih stroškov in domnevnih sprememb, ki so se zgodile na Kitajskem. Zadevni zainteresirani strani v svojih stališčih nista predložili nobenih dokazov ali utemeljenih dejstev. Drugič, uporabljeno je sklicevanje na raven cen, ugotovljenih na Hrvaškem pred njenim pristopom k Uniji, ki jasno kaže, da so kitajski izvozniki ohranili cene, ki so zelo podobne cenam, ugotovljenim med prvotno preiskavo (glej uvodno izjavo 74). Zato je bilo treba navedeno trditev zavrniti.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(118)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučilo, ali bi bila ohranitev obstoječih ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani različni vključeni interesi, tj. interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.
(119)
Ker je ta preiskava pregled obstoječih ukrepov, je omogočila oceno kakršnega koli negativnega učinka obstoječih protidampinških ukrepov na zainteresirane strani.
2. Interes industrije unije
(120)
V uvodni izjavi 108 je bilo ugotovljeno, da bi industrija Unije v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov verjetno občutila resno poslabšanje svojega položaja. Zato bi podaljšanje veljavnosti ukrepov koristilo industriji Unije, saj bi proizvajalci Unije lahko ohranili svoj obseg prodaje, tržni delež, dobičkonosnost in celoten pozitiven gospodarski položaj. V nasprotnem primeru bi prenehanje veljavnosti ukrepov resno ogrozilo obstoj industrije Unije, saj obstajajo razlogi za pričakovanje preusmeritve kitajskega uvoza na trg Unije po dampinških cenah in v znatnem obsegu, kar bi povzročilo ponovitev škode.
3. Interes uvoznikov
(121)
Vsi znani uvozniki so bili obveščeni o začetku pregleda. Vendar sta le dva uvoznika sodelovala v preiskavi in izpolnila vprašalnike Komisije. Preiskava je pokazala, da lahko uvozniki enostavno kupujejo od različnih virov, ki so trenutno na voljo na trgu, zlasti od industrije Unije in glavnih izvoznikov iz tretjih držav, ki prodajajo po nedampinških cenah. Poleg tega ni noben od obeh sodelujočih uvoznikov nasprotoval podaljšanju obstoječih protidampinških ukrepov, čeprav sta podvomila o njihovi visoki ravni. V zvezi s tem je treba opozoriti, da preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe ne more povzročiti spremembe ravni ukrepov. Ob upoštevanju navedenega in ker na splošno ni bilo interesa uvoznikov, je bilo sklenjeno, da ohranitev ukrepov ne bi bila v nasprotju z njihovimi interesi.
(122)
Po dokončnem razkritju sta dve zainteresirani strani, in sicer dve združenji distributerjev pritrdilnih elementov Unije, trdili, da uvedba veljavnih dajatev po tako visoki stopnji ni povzročila ponovne vzpostavitve poštene konkurence na trgu Unije, ampak je preprečila vstop kitajskega uvoza na trg Unije. Ti zainteresirani strani sta trdili, da bo vsako podaljšanje ukrepov povzročilo nadaljnje zmanjšanje možnosti dobave iz mednarodnih virov, ki so na voljo uporabnikom in uvoznikom v Uniji. V odgovor na to trditev je treba najprej opozoriti, da protidampinški ukrepi niso uvedeni zaradi preprečevanja ali prepovedi uvoza iz ciljne države, temveč predvsem zaradi ponovne vzpostavitve poštene konkurence na trgu. Stopnja veljavnih dajatev je rezultat izračunov stopenj dampinga in škode, ki sta bili določeni na podlagi ugotovitev prvotne preiskave. Drugič, Komisija se ne strinja s trditvijo, da veljavne dajatve omejujejo vire dobave na trgu Unije. Razpoložljivi statistični podatki o uvozu kažejo, da se je po uvedbi ukrepov za LRK uvoz iz tretjih držav povečal. Preiskava ni odkrila nobenih elementov, ki bi kazali na to, da ta gibanja ne bodo ohranjena tudi v prihodnje. Zato je bilo treba to trditev zavrniti.
(123)
Poleg tega je eno od teh združenj menilo, da čeprav prvotni ukrepi niso bili povsem ustrezni in so povzročili korenito in nepotrebno izkrivljanje trga za pritrdilne elemente, bi se njihova nenadna ukinitev izkazala za enako motečo kot prvotna uvedba. To kaže, da je distributerjem pritrdilnih elementov uspelo prilagoditi njihove dobavne verige ob upoštevanju veljavnih ukrepov.
4. Interes uporabnikov
(124)
Čeprav uporabniki niso sodelovali, je bilo vseeno mogoče ugotoviti mnenja in stališča uporabnikov iz informacij, ki so jih zagotovili industrija Unije in uvozniki. Zdi se, da je uporabnike mogoče najprej razdeliti v dve kategoriji: uporabnike višjega cenovnega razreda, ki potrebujejo pritrdilne elemente zelo visokega kakovostnega razreda, in druge uporabnike. Uporabniki višjega cenovnega razreda običajno najdejo izdelke, ki jih potrebujejo, pri proizvajalcih Unije in pri nekaterih visoko specializiranih proizvajalcih izvoznikih. Po drugi strani pa je kategorija drugih uporabnikov (ki lahko vključuje tudi uporabnike višjega cenovnega razreda, ki potrebujejo cenejše izdelke za manj zahtevne aplikacije) kategorija uporabnikov, ki so običajno uporabljali kitajske izdelke. To kategorijo uporabnikov običajno oskrbujejo uvozniki in na podlagi stališč, zbranih med obiski sodelujočih uvoznikov, je ta kategorija uporabnikov zadostno oskrbljena z uvozom iz drugih držav, vključno s Tajvanom, Tajsko in Vietnamom. Na podlagi te rekonstrukcije in ob upoštevanju dejstva, da se noben uporabnik ni odločil za posredovanje v sedanji preiskavi, se sklene, da podaljšanje ukrepov ne bi bilo v nasprotju z interesom uporabnikov, za katere se zdi, da so se dobro in brez posledic prilagodili na uvedene ukrepe v zvezi s pritrdilnimi elementi iz železa ali jekla iz LRK.
5. Sklep o interesu unije
(125)
Glede na navedeno se sklene, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.
H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(126)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po navedenem razkritju jim je bilo odobreno tudi obdobje za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, če je bilo to upravičeno.
(127)
Iz navedenega sledi, kakor je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da bi bilo treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo pri uvozu nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz LRK in so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 91/2009, kakor je bila nazadnje spremenjena z Izvedbeno uredbo (EU) št. 924/2012, ohraniti.
(128)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 3 zgoraj, je bila veljavnost protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka iz LRK razširjena na uvoz enakega izdelka, poslanega iz Malezije, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz Malezije ali ne. Protidampinška dajatev, ki naj se ohrani za uvoz zadevnega izdelka, kot je določeno v uvodni izjavi 3, bi morala biti še naprej razširjena na uvoz pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, poslanih iz Malezije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelki s poreklom iz Malezije ali ne. Proizvajalci izvozniki, ki so bili izvzeti iz ukrepov, kakor so bili razširjeni z Uredbo (EU) št. 723/2011, bi morali biti izvzeti tudi iz ukrepov, uvedenih s to uredbo.
(129)
Da se zmanjša tveganje izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve med kitajskimi izvozniki, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi, ki se uporabljajo samo za družbe, za katere je uvedena individualna stopnja dajatve, vključujejo naslednje: predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami, navedenimi v Prilogi II k tej uredbi. Za uvoz, ki mu ni priložena takšna faktura, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge proizvajalce.
(130)
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe.
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, razen iz nerjavnega jekla, tj. lesnih vijakov (razen tirnih vijakov), samovreznih vijakov, drugih vijakov in sornikov z glavo (s svojimi maticami ali podložkami ali brez njih, razen vijakov, izdelanih s struženjem iz palic, profilov ali žice, s polnim prerezom, debeline do vključno 6 mm, ter razen vijakov in sornikov za pritrjevanje sestavnega materiala na železniške tire) in podložk s poreklom iz ljudske republike kitajske, ki so uvrščeni pod oznake kn 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 in ex 7318 22 00 (oznake taric 7318159021, 7318159029, 7318159071, 7318159079, 7318159091, 7318159098, 7318210031, 7318210039, 7318210095, 7318210098, 7318220031, 7318220039, 7318220095 in 7318220098).
2. Stopnja veljavne dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:
Družba
Dajatev (v %)
Dodatna oznaka TARIC
Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd, Šanghaj
43,4
A924
CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Suzhou
0,0
A918
Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd, Changshu
38,3
A919
Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City
22,9
A920
Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd, Kunshan
63,7
A921
Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd, Ningbo City
64,3
A922
Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd, Jiangshan Town
69,7
A923
Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai
0,0
A925
Bulten Fasteners (China) Co., Ltd, Peking
0,0
A997
Družbe, navedene v Prilogi I
54,1
A928
Vse druge družbe
74,1
A999
3. uporaba individualnih stopenj dajatve, določenih za družbe, navedene v odstavku 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami iz priloge ii. če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.
4. Dokončna protidampinška dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“, kot so določene v odstavku 2, se razširi na uvoz istih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla, poslanih iz Malezije, ne glede na to, ali so deklarirani kot izdelek s poreklom iz Malezije ali ne (oznake TARIC 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318149920, 7318149992, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 in 7318220095), razen tistih, ki jih proizvajajo spodaj naštete družbe:
Družba
Dodatna oznaka TARIC
Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd
B123
Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd
B124
Jinfast Industries Sdn. Bhd
B125
Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd
B126
Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd
B127
Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd
B128
TI Metal Forgings Sdn. Bhd
B129
United Bolt and Nut Sdn. Bhd
B130
Andfast Malaysia Sdn. Bhd.
B265
5. uporaba izvzetij, odobrenih družbam, navedenim v odstavku 4 tega člena, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je v skladu z zahtevami iz priloge ii. če ta račun ni predložen, se uporabi protidampinška dajatev v skladu z odstavkom 4 tega člena.
6. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 26. marca 2015