NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) 2015/534
ze dne 17. března 2015
o vykazování finančních informací v oblasti dohledu (ECB/2015/13)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 ze dne 15. října 2013, kterým se Evropské centrální bance svěřují zvláštní úkoly týkající se politik, které se vztahují k obezřetnostnímu dohledu nad úvěrovými institucemi (1), a zejména na čl. 4 odst. 1, čl. 4 odst. 3, čl. 6 odst. 2, čl. 6 odst. 5 písm. d) a článek 10 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 468/2014 ze dne 16. dubna 2014, kterým se stanoví rámec spolupráce Evropské centrální banky s vnitrostátními příslušnými orgány a vnitrostátními pověřenými orgány v rámci jednotného mechanismu dohledu (nařízení o rámci jednotného mechanismu dohledu) (ECB/2014/17) (2), a zejména na čl. 21 odst. 1, článek 140 a čl. 141 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Na úvěrové instituce se vztahuje řádná zpravodajská povinnost vymezená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (3) (rovněž dále jen „nařízení o kapitálových požadavcích (CRR)“) a v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 680/2014 (4). Vykazované informace ECB shromažďuje na základě rozhodnutí ECB/2014/29 (5). Toto nařízení doplňuje rozhodnutí ECB/2014/29 v tom směru, že dále vymezuje požadavky týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu.
(2)
Prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 stanoví pro všechny instituce, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 575/2013, jednotné požadavky týkající se podávání zpráv pro účely dohledu příslušným orgánům v určitých oblastech vymezených v článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014. Jednou z těchto oblastí jsou finanční informace na konsolidovaném základě. Podle čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 je vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě povinné pro úvěrové instituce, které připravují své konsolidované účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými postupem stanoveným v čl. 6 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6). Předkládání finančních informací v oblasti dohledu vnitrostátními příslušnými orgány ECB, které je povinné na základě prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a které se týká významných a méně významných dohlížených subjektů, nyní probíhá v souladu s rozhodnutím ECB/2014/29 a mělo by v nezměněné podobě pokračovat, neboť nespadá do předmětu tohoto nařízení.
(3)
Výkon pravomoci vyžadovat, aby úvěrové instituce pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 používaly mezinárodní účetní standardy uplatňované podle nařízení (ES) č. 1606/2002, je mimo předmět tohoto nařízení. S ohledem na článek 150 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) by předchozí rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů týkající se výkonu či zdržení se výkonu této pravomoci měla zůstat nedotčena.
(4)
V souladu s čl. 99 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 se u úvěrových institucí, které používají mezinárodní účetní standardy na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, pro rozšíření vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě vyžaduje rozhodnutí příslušného orgánu. ECB by rovněž měla vydat rozhodnutí za účelem rozšíření požadavku předkládat finanční informace v oblasti dohledu na významné dohlížené skupiny, které uplatňují nařízení (ES) č. 1606/2002 pro podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24. odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013.
(5)
V souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 se u úvěrových institucí, které používají vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice Rady 86/635/EHS (7), pro rozšíření vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě vyžaduje předchozí rozhodnutí příslušného orgánu. ECB by rovněž měla vydat rozhodnutí za účelem rozšíření požadavku předkládat finanční informace v oblasti dohledu na významné dohlížené skupiny, které uplatňují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS. Evropský orgán pro bankovnictví byl konzultován v souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 vymezuje jednotné požadavky pro podávání zpráv v oblasti dohledu, pokud se týká oblastí v oblasti působnosti uvedeného nařízení. Podle čl. 99 odst. 5 a odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 se prováděcí nařízení (EU) č. 680/2014 zabývá pouze finančními informacemi v oblasti dohledu na konsolidovaném základě. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu na individuálním základě je mimo oblast působnosti uvedeného nařízení, příslušné orgány mohou tedy ukládat požadavky týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu na individuálním základě. S ohledem na to, že je nezbytné, aby finanční informace pro významné a méně významné dohlížené subjekty byly srovnatelné, by toto nařízení mělo vymezit finanční informace v oblasti dohledu, které by významné a méně významné dohlížené subjekty měly na individuálním základě vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány by potom tyto informace měly předkládat ECB v souladu s čl. 140 odst. 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
(7)
Podle článku 40 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (8) mohou příslušné orgány hostitelských členských států vyžadovat, aby jim všechny úvěrové instituce, které mají pobočky na jejich území, podávaly pravidelně zprávy o své činnosti na území těchto hostitelských členských států. V souladu s čl. 2 odst. 20 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) jsou pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě, dohlíženými subjekty. S ohledem na potřebu mít k dispozici srovnatelné finanční informace pro významné dohlížené subjekty by toto nařízení mělo vymezit informace, které by pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci, která je usazena v nezúčastněném členském státě, měly vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Vnitrostátní příslušné orgány by potom tyto informace měly předkládat ECB v souladu s čl. 140 odst. 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
(8)
Čl. 6 odst. 4 nařízení (EU) č. 1024/2013 stanoví, že ECB má pravomoci v oblasti dohledu nad úvěrovými institucemi, finančními holdingovými společnostmi nebo smíšenými finančními holdingovými společnostmi nebo pobočkami usazenými v zúčastněných členských státech a patřícími úvěrovým institucím usazeným v nezúčastněných členských státech. Pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci ze třetí země proto nespadají do úkolů ECB, které jí byly svěřeny v oblasti dohledu. Na tyto pobočky by se tedy neměla vztahovat zpravodajská povinnost obsažená v tomto nařízení. Z této zpravodajské povinnosti by dále měly být vyňaty pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci z jiného zúčastněného členského státu, neboť tato povinnost má být uplatňována na úrovni dohlíženého subjektu, který pobočku zřídil.
(9)
Povinnost, která je v tomto nařízení vymezena pro významné a méně významné dohlížené subjekty, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, by měla být zaměřena na to, aby tyto dohlížené subjekty vnitrostátním příslušným orgánům vykazovaly společný minimální soubor informací, a nikoli na to, aby ukládala jednotnou zpravodajskou povinnost. Pro vnitrostátní příslušné orgány může být vhodné, aby nezbytné minimální informace shromažďovaly jako součást širšího zpravodajského rámce, který zavedou v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
(10)
Pro plnění úkolů ECB je nezbytné získávat finanční informace od méně významných dohlížených skupin s výjimkou těch, které své konsolidované účetní závěrky připravují v souladu s mezinárodními účetními standardy přijatými v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002. Toto nařízení by proto mělo vymezit finanční informace v oblasti dohledu, které tyto skupiny mají vykazovat vnitrostátním příslušným orgánům. Měly by být zejména specifikovány formáty, periodicita, referenční data a období pro vykazování údajů a lhůty pro předávání dotčených informací. Tato povinnost by měla být zaměřena na to, aby tyto dohlížené skupiny vnitrostátním příslušným orgánům vykazovaly společný minimální soubor informací, a nikoli na to, aby ukládala jednotnou zpravodajskou povinnost.
(11)
V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1024/2013 a s článkem 21 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) mají ECB a vnitrostátní příslušné orgány povinnost vyměňovat si informace. Aniž by byla dotčena pravomoc ECB přímo získávat informace vykazované úvěrovými institucemi nebo mít k těmto informacím průběžně přímý přístup, měly by vnitrostátní příslušné orgány ECB poskytovat zejména všechny informace nezbytné pro účely plnění úkolů, které byly ECB svěřeny na základě nařízení (EU) č. 1024/2013.
(12)
V souladu s čl. 2 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 může být institucím umožněno, aby pro vykazování finančních informací v oblasti dohledu na konsolidovaném základě použily účetní rok, který se odchyluje od kalendářního roku. Toto nařízení by rovněž mělo umožnit, aby se pro toto vykazování používal účetní rok, který se odchyluje od kalendářního roku.
(13)
ECB uskutečnila veřejné konzultace k tomuto nařízení a provedla analýzu případných nákladů a výhod,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení vymezuje požadavky na vykazování finančních informací v oblasti dohledu, které mají vnitrostátním příslušným orgánům předkládat:
a)
významné dohlížené skupiny, které používají mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin;
b)
významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v písm. a) a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin;
c)
významné dohlížené subjekty včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě;
d)
významné dohlížené skupiny, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi;
e)
méně významné dohlížené skupiny, které používají mezinárodní účetní standardy v souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin;
f)
méně významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v písm. e) a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin;
g)
méně významné dohlížené subjekty včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě.
2. Jako výjimka z článků 7 a 14 nemusí dohlížené subjekty, kterým byla na individuálním základě udělena výjimka z používání obezřetnostních požadavků v souladu s článkem 7 nebo 10 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazovat finanční informace v oblasti dohledu v souladu s tímto nařízením.
3. Pokud příslušné orgány včetně ECB v souladu s čl. 11 odst. 5 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují, aby instituce dodržovaly povinnosti vymezené v části druhé až čtvrté a v části šesté až osmé nařízení (EU) č. 575/2013 a v hlavě VII směrnice 2013/36/EU na subkonsolidovaném základě, plní tyto instituce požadavky vymezené v tomto nařízení na subkonsolidovaném základě.
4. Vnitrostátní příslušné orgány a/nebo národní centrální banky mohou údaje shromážděné podle tohoto nařízení použít pro jakékoli jiné úkoly.
5. Tímto nařízením nejsou dotčeny účetní standardy, které dohlížené skupiny a subjekty používají ve svých konsolidovaných účetních závěrkách nebo ročních účetních závěrkách, přičemž toto nařízení ani nemění účetní standardy používané pro vykazování v oblasti dohledu. Vzhledem k tomu, že dohlížené skupiny a subjekty používají rozdílné účetní standardy, měly by být předávány pouze informace týkající se pravidel oceňování včetně metod pro odhad ztrát z důvodu úvěrového rizika, které existují podle příslušných účetních standardů a které odpovídající dohlížená skupina nebo subjekt skutečně uplatňují. Za tímto účelem jsou pro dohlížené skupiny a subjekty, které používají vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, stanoveny zvláštní vzory pro vykazování. Datové body ve vzorech, které se v případě příslušných dohlížených subjektů neuplatní, se nemusí vykazovat.
6. Pobočky usazené v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, mohou informace, které musí poskytovat podle tohoto nařízení, relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu předkládat prostřednictvím úvěrové instituce, která je zřídila.
Článek 2
Definice
Není-li stanoveno jinak, použijí se pro účely tohoto nařízení definice obsažené v nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) spolu s těmito definicemi:
1.
„IAS“ a „IFRS“ se rozumí „International Accounting Standards“ a „International Financial Reporting Standards“ ve smyslu článku 2 nařízení (ES) č. 1606/2002;
2.
„dceřiným podnikem“ se rozumí dceřiný podnik ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 16 nařízení (EU) č. 575/2013, který je úvěrovou institucí ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 1 nařízení (EU) č. 575/2013;
3.
„podskupinou“ se rozumí skupina, jejíž mateřský podnik sám není dceřiným podnikem jiné instituce, která je povolena v tomtéž zúčastněném členském státě, nebo finanční holdingové společnosti nebo smíšené finanční holdingové společnosti usazené v tomtéž zúčastněném členském státě;
4.
„konsolidovaným základem“ se rozumí konsolidovaný základ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 48 nařízení (EU) č. 575/2013;
5.
„subkonsolidovaným základem“ se rozumí subkonsolidovaný základ ve smyslu čl. 4 odst. 1 pododst. 49 nařízení (EU) č. 575/2013.
Článek 3
Změna statusu dohlíženého subjektu nebo dohlížené skupiny
1. Pro účely tohoto nařízení jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina klasifikovány jako významné po dobu 18 měsíců ode dne, kdy jim bylo rozhodnutí podle čl. 45 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) oznámeno. Jako významný dohlížený subjekt nebo významná dohlížená skupina vykáže informace v souladu s hlavou II tohoto nařízení v první referenční den, který nastane poté, co byly tento subjekt nebo skupina klasifikovány jako významné.
2. Pro účely tohoto nařízení jsou dohlížený subjekt nebo dohlížená skupina klasifikovány jako méně významné, jakmile jim bylo rozhodnutí podle čl. 46 odst. 1 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) oznámeno. Od tohoto okamžiku začne tento subjekt nebo skupina vykazovat informace v souladu s hlavou III tohoto nařízení.
HLAVA II
VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SKUPINY A SUBJEKTY
KAPITOLA I
Významné dohlížené skupiny
Článek 4
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě a referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené skupiny, které používají IFRS pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013
V souladu s čl. 99 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 významné dohlížené skupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazujífinanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 10 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě. Jejich podskupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 k podávání zpráv v oblasti dohledu, rovněž vykazují finanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 10 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě.
Článek 5
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě a referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené skupiny, které používají národní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS
V souladu s čl. 99 odst. 6 nařízení (EU) č. 575/2013 významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v článku 4 a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně všech jejich podskupin vykazují finanční informace v oblasti dohledu ve smyslu článků 2, 3 a 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 na konsolidovaném základě.
KAPITOLA II
Významné dohlížené subjekty
Článek 6
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny
1. Významné dohlížené subjekty, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny, které používají IFRS podle nařízení (ES) č. 1606/2002 buď proto, že připravují své roční účetní závěrky v souladu s účetními standardy ve smyslu uvedeného nařízení, nebo proto, že je používají pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě. To platí i pro pobočky usazené v zúčastněném členském státě a patřící úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě.
2. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu ve smyslu odstavce 1 zahrnuje informace uvedené v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a uskutečňuje se s periodicitou vymezenou v uvedeném článku.
3. Významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě a patřících úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
4. Vykazování finančních informací v oblasti dohledu ve smyslu odstavce 3 zahrnuje informace uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 a uskutečňuje se s periodicitou vymezenou v uvedeném článku.
5. Informace uvedené v odstavcích 2 a 4 zahrnují pouze informace, které se týkají:
a)
aktiv, závazků, vlastního kapitálu, výnosu a nákladů, které dohlížený subjekt zachycuje podle použitelných účetních standardů;
b)
podrozvahových expozic a činností, do nichž je dohlížený subjekt zapojen;
c)
transakcí, které nejsou uvedeny v písmenu a) a b) a které provádí dohlížený subjekt;
d)
pravidel oceňování, včetně metod pro odhad ztrát z důvodu úvěrového rizika, které existují podle použitelných účetních standardů a které dohlížený subjekt skutečně uplatňuje.
6. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2 a 4, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 7
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které jsou součástí významné dohlížené skupiny
1. Významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které jsou součástí významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě. Tyto subjekty vykazují finanční informace v oblasti dohledu s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze I.
2. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
3. Významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které jsou součástí významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
4. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 3 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze I.
5. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
6. Informace ve smyslu odstavců 1, 2, 4 a 5 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
7. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat údaje, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 1, 2, 4 a 5, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 8
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro významné dohlížené subjekty
1. Informace o významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 6 a 7 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud bylo významným dohlíženým subjektům umožněno své roční účetní závěrky vypracovávat na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace o významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 6 a 7 do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí významné dohlížené skupiny, 40. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě významných dohlížených subjektů, které jsou součástí významné dohlížené skupiny, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
KAPITOLA III
Vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
Článek 9
Formát a periodicita vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
1. Mateřské instituce v zúčastněném členském státě a instituce kontrolované mateřskou finanční holdingovou společností nebo mateřskou smíšenou finanční holdingovou společností v zúčastněném členském státě zajistí, aby finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi, byly relevantním vnitrostátním příslušným orgánům vykazovány na individuálním základě takto:
a)
v případě významných dohlížených skupin, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněného členského státu, finanční vykazování v oblasti dohledu zahrnuje informace uvedené v odstavci 1 přílohy II a dochází k němu s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014;
b)
v případě významných dohlížených skupin, které nejsou skupinami uvedenými výše a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS na nejvyšší úrovni konsolidace v rámci zúčastněného členského státu, finanční vykazování v oblasti dohledu zahrnuje informace uvedené v odstavci 2 přílohy II a dochází k němu s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014.
2. Odchylně od odstavce 1 mateřské podniky uvedené v tomto odstavci nevykazují finanční informace o dceřiných podnicích, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu ve výši maximálně 3 miliardy EUR. Pro tyto účely se celková hodnota aktiv určí na základě kritérií obsažených v části IV hlavě 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
3. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s částí IV hlavou 2 kapitolou 3 nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv dceřiného podniku převyšuje 3 miliardy EUR, musí se dceřiný podnik zahrnout do informací vykazovaných v souladu s odstavcem 1 k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv dceřiného podniku je nižní než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne mateřský podnik vykazovat informace podle odstavce 2 k první referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
Článek 10
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro vykazování ze strany významných dohlížených skupin, pokud se týká dceřiných podniků usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi
1. Informace uvedené v článku 9 jsou shromažďovány ke stejným referenčním datům jako finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají významné dohlížené skupiny. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku, který se používá pro vykazování finančních informací, do referenčního data.
2. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace o dceřiných podnicích usazených v nezúčastněném členském státě nebo třetí zemi podle článku 9 do konce pracovní doby v 55. pracovní den po referenčním datu, k němuž se vztahují.
3. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tuto lhůtu.
HLAVA III
MÉNĚ VÝZNAMNÉ DOHLÍŽENÉ SKUPINY A SUBJEKTY
KAPITOLA I
Méně významné dohlížené skupiny
Článek 11
Formát a periodicita vykazování na konsolidovaném základě v případě méně významných dohlížených skupin
1. Méně významné dohlížené skupiny, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, včetně všech jejich podskupin, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na konsolidovaném základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 1 přílohy I.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené skupiny, které nejsou skupinami uvedenými v odstavci 1 a na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu. Finanční informace v oblasti dohledu se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 2 přílohy I.
5. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
6. Odchylně od odstavců 4 a 5 finanční vykazování v oblasti dohledu, které se týká méně významných dohlížených skupin, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu ve výši maximálně 3 miliardy EUR, namísto informací uvedených v odstavci 4 tohoto článku zahrnuje informace uvedené v příloze III jako společné minimum. Pro tyto účely je celková hodnota aktiv dohlížených skupin hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
7. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významné dohlížené skupiny převyšuje 3 miliardy EUR, musí tato skupina informace podle odstavců 4 a 5 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významné dohlížené skupiny je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tato skupina vykazovat informace podle odstavce 6 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
8. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 4, 5 a 6 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
9. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 4, 5 a 6, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 12
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro méně významné dohlížené skupiny
1. Informace o méně významných dohlížených skupinách uvedené v článku 11 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud vnitrostátní příslušné orgány méně významným dohlíženým skupinám umožnily, aby své finanční informace v oblasti dohledu vykazovaly na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně tak, že pokrývají období od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají informace uvedené v článku 11 do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě méně významných dohlížených skupin včetně podskupin, které vykazují na konsolidovaném základě, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě méně významných dohlížených skupin, které vykazují na subkonsolidovaném základě podle čl. 1 odst. 3, 65. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
KAPITOLA II
Méně významné dohlížené subjekty
Článek 13
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro méně významné dohlížené subjekty, které nejsou součástí skupiny
1. Méně významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které nejsou součástí dohlížené skupiny, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 1 přílohy I.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které nejsou součástí dohlížené skupiny, včetně poboček usazených v zúčastněném členském státě, které patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
5. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 4 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v odstavci 2 přílohy I.
6. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
7. Z ustanovení odstavců 2, 3, 5 a 6 jsou dány tyto výjimky:
a)
finanční vykazování v oblasti dohledu, které se týká méně významných dohlížených úvěrových institucí, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu, která je nižší než 3 miliardy EUR, namísto informací uvedených v odstavci 2, 3, 5 nebo 6 zahrnuje informace uvedené v příloze III jako společné minimum;
b)
pobočka usazená v zúčastněném členském státě, která patří úvěrové instituci usazené v nezúčastněném členském státě, se do vykazování finančních informací v oblasti dohledu nezahrnuje, je-li celková hodnota jejích aktiv nižší než 3 miliardy EUR.
8. Pro účely odstavce 7 je celková hodnota aktiv dohlíženého subjektu hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
9. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu převyšuje 3 miliardy EUR, musí tento subjekt informace podle odstavců 2, 3, 5 a 6 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tento subjekt vykazovat informace podle odstavce 7 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
10. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 5, 6 a 7 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
11. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 5, 6 a 7, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 14
Formát a periodicita vykazování na individuálním základě pro subjekty, které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny
1. Méně významné dohlížené subjekty, které používají IFRS na základě nařízení (ES) č. 1606/2002 buď z toho důvodu, že své roční účetní závěrky připravují v souladu s účetními standardy uvedenými v citovaném nařízení, nebo pro to, že tyto účetní standardy uplatňují pro vykazování v oblasti dohledu podle čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013, a které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu na individuálním základě.
2. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 1 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze II.
3. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy III prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
4. Méně významné dohlížené subjekty, které nejsou subjekty uvedenými v odstavci 1, na které se vztahují vnitrostátní účetní rámce na základě směrnice 86/635/EHS a které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, vykazují finanční informace v oblasti dohledu relevantnímu vnitrostátnímu příslušnému orgánu.
5. Finanční informace v oblasti dohledu podle odstavce 4 se vykazují s periodicitou uvedenou v článku 11 prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, přičemž tyto informace zahrnují společné minimální informace uvedené v příloze II.
6. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají dodatečný vzor podle přílohy IV prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014, který vnitrostátní příslušný orgán shromažďuje. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předem vyrozumí o jakémkoli takovém dodatečném vzoru, který zamýšlejí ECB předat.
7. Odchylně od odstavců 2, 3, 5 a 6 vykazování finančních informací v oblasti dohledu, pokud se týká méně významných dohlížených subjektů, jejichž aktiva mají celkovou hodnotu nižší než 3 miliardy EUR, zahrnuje informace uvedené v příloze III. Pro tyto účely je celková hodnota aktiv dohlíženého subjektu hodnota, která se používá k určení toho, zda je dohlížený subjekt významný či nikoli na základě jeho velikosti, v souladu s hlavou III části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17).
8. Když se při aktualizaci seznamu dohlížených subjektů v souladu s kapitolou 3 hlavy II části IV nařízení (EU) č. 468/2014 (ECB/2014/17) zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu převyšuje 3 miliardy EUR, musí tento subjekt informace podle odstavců 2, 3, 5 a 6 začít vykazovat k prvnímu referenčnímu datu, jež nastane 18 měsíců po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů. Pokud se při aktualizaci zjistí, že celková hodnota aktiv méně významného dohlíženého subjektu je nižší než 3 miliardy EUR nebo že se této částce rovná, začne tento subjekt vykazovat informace podle odstavce 7 k prvnímu referenčnímu datu, které nastane po zveřejnění aktualizovaného seznamu dohlížených subjektů.
9. Informace ve smyslu odstavců 2, 3, 5, 6 a 7 se vykazují podle čl. 6 odst. 5 tohoto nařízení.
10. Vnitrostátní příslušné orgány mohou shromažďovat informace, které mají být předány ECB a které jsou vymezeny v odstavcích 2, 3, 5, 6 a 7, jako součást širšího vnitrostátního zpravodajského rámce, který v souladu s příslušnými unijními nebo vnitrostátními právními předpisy obsahuje další finanční informace v oblasti dohledu a který slouží rovněž jiným účelům než účelům dohledu, jimiž jsou například statistické účely.
Článek 15
Referenční data a dny pro zasílání zpráv pro méně významné dohlížené subjekty
1. Informace o méně významných dohlížených subjektech uvedené v článcích 13 a 14 se předávají s těmito referenčními daty:
a)
pro čtvrtletní vykazování: k 31. březnu, 30. červnu, 30. září a 31. prosinci;
b)
pro pololetní vykazování: k 30. červnu a 31. prosinci;
c)
pro roční vykazování: k 31. prosinci.
2. Informace týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne kalendářního roku do referenčního data.
3. Pokud vnitrostátní příslušné orgány méně významným dohlíženým subjektům umožnily, aby své finanční informace v oblasti dohledu vykazovaly na základě účetního roku, který se liší od kalendářního roku, mohou vnitrostátní příslušné orgány odchylně od odstavců 1 a 2 přizpůsobit referenční data konci účetního roku. Přizpůsobená referenční data jsou tři, šest, devět a dvanáct měsíců po počátku účetního roku. Údaje týkající se uvedeného období se vykazují kumulativně od prvního dne účetního roku do referenčního data.
4. Vnitrostátní příslušné orgány ECB předkládají finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají méně významných dohlížených subjektů uvedených v článcích 13 a 14, do konce pracovní doby v následující dny pro zasílání zpráv:
a)
v případě méně významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí dohlížené skupiny, 55. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují;
b)
v případě méně významných dohlížených subjektů, které jsou součástí méně významné dohlížené skupiny, 65. pracovní den po referenčním datu, ke kterému se údaje vztahují.
5. Vnitrostátní příslušné orgány rozhodují o tom, kdy musí dohlížené subjekty vykazovat finanční informace v oblasti dohledu, aby dodržely tyto lhůty.
HLAVA IV
KVALITA ÚDAJŮ A JAZYK INFORMAČNÍCH TECHNOLOGIÍ
Článek 16
Kontroly kvality údajů
Vnitrostátní příslušné orgány sledují a zajišťují kvalitu a spolehlivost informací předkládaných ECB. Pro tyto účely se vnitrostátní příslušné orgány řídí specifikacemi uvedenými v článcích 4 a 5 rozhodnutí ECB/2014/29.
Článek 17
Jazyk informačních technologií pro přenos informací od vnitrostátních příslušných orgánů do ECB
S cílem poskytnout jednotný technický formát pro výměnu údajů podle prováděcího nařízení (EU) č. 680/2014 předávají vnitrostátní příslušné orgány informace uvedené v tomto nařízení podle taxonomie „eXtensible Business Reporting Language“. Pro tyto účely se vnitrostátní příslušné orgány řídí specifikacemi uvedenými v článku 6 rozhodnutí ECB/2014/29.
HLAVA V
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 18
Referenční data pro první vykazování
1. 31. prosinec 2015 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
významných dohlížených skupin;
b)
významných dohlížených subjektů, které nejsou součástí dohlížené skupiny.
2. 30. červen 2016 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
významných dohlížených subjektů, které jsou součástí dohlížené skupiny;
b)
dceřiných podniků významných dohlížených skupin usazených v nezúčastněném členském státě nebo ve třetí zemi.
3. 30. červen 2017 je prvním referenčním datem, kdy se v souladu s tímto nařízením vykazují finanční informace v oblasti dohledu, které se týkají:
a)
méně významných dohlížených skupin;
b)
méně významných dohlížených subjektů.
Článek 19
Přechodná ustanovení
Rozhodnutí vnitrostátních příslušných orgánů týkající se vykazování finančních informací v oblasti dohledu, jež jsou předmětem tohoto nařízení, ze strany významných dohlížených skupin a subjektů, zůstávají nedotčena, pokud se týká všech referenčních dat, jež předcházejí referenčním datům prvního vykazování ve smyslu článku 18.
Článek 20
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 17. března 2015.
UREDBA (EU) 2015/534 EVROPSKE CENTRALNE BANKE
z dne 17. marca 2015
o poročanju nadzorniških finančnih informacij (ECB/2015/13)
SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE -
ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 z dne 15. oktobra 2013 o prenosu posebnih nalog, ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih institucij, na Evropsko centralno banko (1) ter zlasti člena 4(1), člena 4(3), člena 6(2), člena 6(5)(d) in člena 10 Uredbe,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 468/2014 Evropske centralne banke z dne 16. aprila 2014 o vzpostavitvi okvira za sodelovanje znotraj enotnega mehanizma nadzora med Evropsko centralno banko in pristojnimi nacionalnimi organi ter z imenovanimi nacionalnimi organi (okvirna uredba o EMN) (ECB/2014/17) (2) ter zlasti člena 21(1), člena 140 in člena 141(1) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Za kreditne institucije veljajo zahteve za redno poročanje, kakor so določene v Uredbi (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) (imenovana tudi: CRR) ter Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 680/2014 (4). Informacije, ki se poročajo, zbira ECB v skladu s Sklepom ECB/2014/29 (5). Ta uredba dopolnjuje Sklep ECB/2014/29 s podrobnejšo določitvijo zahtev v zvezi s poročanjem nadzorniških finančnih informacij.
(2)
Izvedbena uredba (EU) št. 680/2014 določa enotne zahteve za vse institucije, za katere velja Uredba (EU) št. 575/2013, v zvezi z nadzorniškim poročanjem pristojnim organom za področja, ki so določena v členu 1 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014. Eno od teh področij so finančne informacije na konsolidirani podlagi. V skladu s členom 99(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 je poročanje nadzorniških finančnih informacij na konsolidirani podlagi obvezno za kreditne institucije, ki svoje konsolidirane računovodske izkaze pripravljajo skladno z mednarodnimi računovodskimi standardi, sprejetimi v skladu s postopkom iz člena 6(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Predložitev nadzorniških finančnih informacij, ki so obvezne v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 680/2014 in se nanašajo na pomembne in manj pomembne nadzorovane subjekte, s strani pristojnih nacionalnih organov ECB trenutno poteka v skladu s Sklepom ECB/2014/29 in bi se morala nespremenjeno nadaljevati, saj tega vsebina te uredbe ne zajema.
(3)
Uporaba diskrecijske pravice iz člena 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, da se od kreditnih institucij za nadzorniško poročanje zahteva uporaba mednarodnih računovodskih standardov, kakor se uporabljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, ni del vsebine te uredbe. Ob upoštevanju člena 150 Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17) ostanejo pretekle odločitve pristojnih nacionalnih organov o uporabi ali neuporabi te diskrecijske pravice v veljavi nespremenjene.
(4)
V skladu s členom 99(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 je za to, da kreditne institucije, ki za nadzorniško poročanje v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabljajo mednarodne računovodske standarde, kakor se uporabljajo v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, poročajo nadzorniške finančne informacije na konsolidirani podlagi, potrebna odločitev pristojnega organa o razširitvi tega poročanja. ECB bi morala sprejeti tudi odločitev o razširitvi zahteve po predložitvi nadzorniških finančnih informacij na pomembne nadzorovane skupine, ki za nadzorniško poročanje v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabljajo Uredbo (ES) št. 1606/2002.
(5)
V skladu s členom 99(6) Uredbe (EU) št. 575/2013 je za to, da kreditne institucije, ki uporabljajo nacionalne računovodske okvire, ki temeljijo na Direktivi Sveta 86/635/EGS (7), poročajo nadzorniške finančne informacije na konsolidirani podlagi, potrebna predhodna odločitev pristojnega organa o razširitvi tega poročanja. ECB bi morala sprejeti tudi odločitev o razširitvi zahteve po predložitvi nadzorniških finančnih informacij na pomembne nadzorovane skupine, ki uporabljajo nacionalne računovodske okvire, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS. Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim bančnim organom v skladu s členom 99(6) Uredbe (ES) št. 575/2013.
(6)
Izvedbena uredba (EU) št. 680/2014 določa enotne zahteve za nadzorniško poročanje v zvezi s področji, ki so del njenega področja uporabe. V skladu s členom 99(5) in (6) Uredbe (EU) št. 575/2013 ureja Izvedbena uredba (EU) št. 680/2014 samo nadzorniške finančne informacije na konsolidirani podlagi. Poročanje nadzorniških finančnih informacij na posamični podlagi je zunaj njenega področja uporabe; zato lahko pristojni organi predpišejo zahteve za poročanje nadzorniških finančnih informacij na posamični podlagi. Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi primerljivih finančnih informacij za pomembne in manj pomembne nadzorovane subjekte bi morala ta uredba določiti nadzorniške finančne informacije, ki jih morajo pomembni in manj pomembni nadzorovani subjekti poročati pristojnim nacionalnim organom na posamični podlagi. Pristojni nacionalni organi bi morali te informacije nato predložiti ECB v skladu s členom 140(3) Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17).
(7)
V skladu s členom 40 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (8) lahko pristojni organi držav članic gostiteljic zahtevajo, da jim vse kreditne institucije, ki imajo podružnice na njihovem ozemlju, redno poročajo o svojih dejavnostih v teh državah članicah gostiteljicah. V skladu s členom 2(20) Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17) so podružnice, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici, nadzorovani subjekti. Ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi primerljivih finančnih informacij za pomembne nadzorovane subjekte bi morala ta uredba določiti informacije, ki jih morajo podružnice, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici, poročati pristojnim nacionalnim organom. Pristojni nacionalni organi bi morali te informacije nato predložiti ECB v skladu s členom 140(3) Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17).
(8)
Člen 6(4) Uredbe (EU) št. 1024/2013 določa, da ima ECB nadzorniška pooblastila v zvezi s kreditnimi institucijami, finančnimi holdingi ali mešanimi finančnimi holdingi ali podružnicami s sedežem v sodelujočih državah članicah, ki so jih ustanovile kreditne institucije s sedežem v nesodelujočih državah članicah. Podružnice, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v tretji državi, zato ne sodijo v okvir nadzorniških nalog, prenesenih na ECB. Posledično za te podružnice ne bi smele veljati zahteve za poročanje iz te uredbe. Poleg tega bi bilo treba iz teh zahtev za poročanje izključiti podružnice, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija iz druge sodelujoče države članice, saj je namen, da se te zahteve uporabijo na ravni nadzorovanega subjekta, ki je podružnico ustanovil.
(9)
Zahteve, določene v tej uredbi v zvezi s pomembnimi in manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti, vključno s podružnicami, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici, bi morale biti usmerjene v zagotovitev, da bodo ti nadzorovani subjekti pristojnim nacionalnim organom poročali skupen minimalen niz informacij, in ne v naložitev enotnih zahtev za poročanje. Morda je primerno, da pristojni nacionalni organi zbirajo potrebne minimalne informacije kot del širšega okvira za poročanje, ki ga vzpostavijo v skladu z ustreznim pravom Unije ali nacionalnim pravom in je namenjen tudi za druge potrebe poleg nadzora, na primer za potrebe statistike.
(10)
Za izvajanje nalog ECB je potrebno prejemanje finančnih informacij od manj pomembnih nadzorovanih skupin, ki svojih konsolidiranih računovodskih izkazov ne pripravljajo skladno z mednarodnimi računovodskimi standardi, sprejetimi v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002. Ta uredba bi morala zato določiti nadzorniške finančne informacije, ki jih morajo take skupine poročati pristojnim nacionalnim organom. Zlasti je treba določiti obliko, pogostost, referenčne datume in obdobja za predložitev ter roke, ki se nanašajo na predložitev zadevnih informacij. Te zahteve bi morale biti usmerjene v zagotovitev, da bodo te nadzorovane skupine pristojnim nacionalnim organom poročale skupen minimalen niz informacij, in ne v naložitev enotnih zahtev za poročanje.
(11)
V skladu s členom 6(2) Uredbe (EU) št. 1024/2013 in členom 21 Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17) velja za ECB in pristojne nacionalne organe obveznost izmenjave informacij. Brez poseganja v pooblastila ECB, na podlagi katerih ta neposredno prejema informacije, ki jih poročajo kreditne institucije, ali ima do teh informacij ves čas neposreden dostop, bi morali pristojni nacionalni organi ECB zagotavljati zlasti vse informacije, ki jih ta potrebuje za opravljanje nalog, ki so nanjo prenesene z Uredbo (EU) št. 1024/2013.
(12)
V skladu s členom 2(3) Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014 se lahko institucijam dovoli, da za poročanje nadzorniških finančnih informacij na konsolidirani podlagi uporabijo računovodsko leto, ki se razlikuje od koledarskega. Tudi ta uredba bi morala omogočati, da se za tako poročanje uporabi računovodsko leto, ki se razlikuje od koledarskega.
(13)
ECB je opravila javno posvetovanje o tej uredbi ter preučila morebitne stroške in koristi -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
NASLOV I
VSEBINA IN OPREDELITEV POJMOV
Člen 1
Vsebina
1. Ta uredba določa zahteve v zvezi s poročanjem nadzorniških finančnih informacij, ki jih pristojnim nacionalnim organom predložijo:
(a)
pomembne nadzorovane skupine, ki za nadzorniško poročanje v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabljajo mednarodne računovodske standarde v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, vključno z vsemi njihovimi podskupinami;
(b)
pomembne nadzorovane skupine, razen tistih iz točke (a), za katere veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, vključno z vsemi njihovimi podskupinami;
(c)
pomembni nadzorovani subjekti, vključno s podružnicami, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici;
(d)
pomembne nadzorovane skupine v zvezi s podrejenimi družbami s sedežem v nesodelujoči državi članici ali tretji državi;
(e)
manj pomembne nadzorovane skupine, ki za nadzorniško poročanje v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabljajo mednarodne računovodske standarde v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, vključno z vsemi njihovimi podskupinami;
(f)
manj pomembne nadzorovane skupine, razen tistih iz točke (e), za katere veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, vključno z vsemi njihovimi podskupinami;
(g)
manj pomembni nadzorovani subjekti, vključno s podružnicami, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici.
2. Kot izjema od členov 7 in 14 nadzorovanim subjektom, ki jim je bilo odobreno odstopanje v zvezi z uporabo bonitetnih zahtev na posamični podlagi v skladu s členom 7 ali 10 Uredbe (EU) št. 575/2013, ni treba poročati nadzorniških finančnih informacij v skladu s to uredbo.
3. Kadar pristojni organi, vključno z ECB, od institucij zahtevajo, da izpolnjujejo obveznosti, določene v delih od 2 do 4 in delih od 6 do 8 Uredbe (EU) št. 575/2013 ter v naslovu VII Direktive 2013/36/EU na subkonsolidirani podlagi v skladu s členom 11(5) Uredbe (EU) št. 575/2013, izpolnjujejo institucije zahteve, določene v tej uredbi, na subkonsolidirani podlagi.
4. Pristojni nacionalni organi in/ali nacionalne centralne banke lahko uporabijo podatke, zbrane na podlagi te uredbe, za katere koli druge naloge.
5. Ta uredba ne vpliva na računovodske standarde, ki jih uporabljajo nadzorovane skupine in nadzorovani subjekti v svojih konsolidiranih računovodskih izkazih ali letnih računovodskih izkazih, niti ne spreminja računovodskih standardov, ki se uporabljajo za nadzorniško poročanje. Ker nadzorovane skupine in nadzorovani subjekti uporabljajo različne računovodske standarde, je treba predložiti samo informacije v zvezi s pravili za vrednotenje, vključno z metodami za ocenjevanje izgub iz kreditnega tveganja, ki obstajajo v zadevnih računovodskih standardih in jih dejansko uporablja zadevna nadzorovana skupina ali zadevni nadzorovani subjekt. Za ta namen so za nadzorovane skupine in nadzorovane subjekte, ki uporabljajo nacionalne računovodske okvire, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, določene posebne predloge za poročanje. Podatkovnih točk v predlogah, ki se ne uporabljajo za zadevne nadzorovane subjekte, ni treba poročati.
6. Podružnice, ki jo v sodelujoči državi članici ustanovi kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici, lahko informacije, ki se zahtevajo po tej uredbi, predloži zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu preko kreditne institucije, ki jih je ustanovila.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17), razen če je določeno drugače, skupaj z naslednjimi opredelitvami pojmov:
(1)
„MRS“ in „MSRP“ pomenita „Mednarodne računovodske standarde“ in „Mednarodne standarde za poročanje o finančnem položaju“, kakor so navedeni v členu 2 Uredbe (ES) št. 1606/2002;
(2)
„podrejena družba“ pomeni podrejeno družbo, kakor je opredeljena v členu 4(1)(16) Uredbe (EU) št. 575/2013, ki je kreditna institucija v smislu člena 4(1)(1) Uredbe (EU) št. 575/2013;
(3)
„podskupina“ pomeni skupino, katere nadrejena oseba sama ni podrejena oseba druge institucije, ki je pridobila dovoljenje v isti sodelujoči državi članici, ali finančnega holdinga ali mešanega finančnega holdinga s sedežem v isti sodelujoči državi članici;
(4)
„konsolidirana podlaga“ pomeni konsolidirano podlago, kot je opredeljena v členu 4(1)(48) Uredbe (EU) št. 575/2013;
(5)
„subkonsolidirana podlaga“ pomeni subkonsolidirano podlago, kot je opredeljena v členu 4(1)(49) Uredbe (EU) št. 575/2013.
Člen 3
Sprememba statusa nadzorovanega subjekta ali nadzorovane skupine
1. Za namene te uredbe se nadzorovani subjekt ali nadzorovana skupina razvrstita kot pomembna 18 mesecev po tem, ko jima je bila uradno sporočena odločitev iz člena 45(1) Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17). Informacije v skladu z delom II te uredbe poročata kot pomemben nadzorovani subjekt ali pomembna nadzorovana skupina na prvi referenčni datum po tem, ko sta bila razvrščena kot pomembna.
2. Za namene te uredbe se nadzorovani subjekt ali nadzorovana skupina razvrstita kot manj pomembna, ko jima je uradno sporočena odločitev iz člena 46(1) Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17). Po tem začneta poročati informacije v skladu z delom III te uredbe.
NASLOV II
POMEMBNE NADZOROVANE SKUPINE IN POMEMBNI NADZOROVANI SUBJEKTI
POGLAVJE I
Pomembne nadzorovane skupine
Člen 4
Oblika in pogostost poročanja na konsolidirani podlagi ter referenčni datumi in datumi predložitve za pomembne nadzorovane skupine, ki za nadzorniško poročanje v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabljajo MSRP
V skladu s členom 99(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 pomembne nadzorovane skupine, ki za nadzorniško poročanje v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, poročajo nadzorniške finančne informacije, kakor je določeno v členih 2, 3 in 10 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, na konsolidirani podlagi. Njihove podskupine, ki za nadzorniško poročanje uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, prav tako poročajo nadzorniške finančne informacije, kakor je določeno v členih 2, 3 in 10 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, na konsolidirani podlagi.
Člen 5
Oblika in pogostost poročanja na konsolidirani podlagi ter referenčni datumi in datumi predložitve za pomembne nadzorovane skupine, ki uporabljajo nacionalne računovodske okvire, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS
V skladu s členom 99(6) Uredbe (EU) št. 575/2013 pomembne nadzorovane skupine, razen tistih iz člena 4, za katere veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, vključno z vsemi njihovimi podskupinami, poročajo nadzorniške finančne informacije, kakor je določeno v členih 2, 3 in 11 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, na konsolidirani podlagi.
POGLAVJE II
Pomembni nadzorovani subjekti
Člen 6
Oblika in pogostost poročanja na posamični podlagi za subjekte, ki niso del pomembne nadzorovane skupine
1. Pomembni nadzorovani subjekti, ki niso del pomembne nadzorovane skupine in uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 bodisi zato, ker pripravljajo svoje letne računovodske izkaze skladno z računovodskimi standardi, na katere se sklicuje navedena uredba, bodisi za potrebe nadzorniškega poročanja v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu na posamični podlagi. To velja tudi za podružnice, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici.
2. Nadzorniško finančno poročanje iz odstavka 1 vključuje informacije, določene v členu 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v navedenem členu.
3. Pomembni nadzorovani subjekti, razen tistih iz odstavka 1, ki niso del pomembne nadzorovane skupine in za katere veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, vključno s podružnicami, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici, poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu.
4. Nadzorniško finančno poročanje iz odstavka 3 vključuje informacije, določene v členu 11 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v navedenem členu.
5. Informacije, določene v zgornjih odstavkih 2 in 4, vključujejo samo informacije, ki se nanašajo na:
(a)
sredstva, obveznosti, lastniški kapital, prihodke in odhodke, ki jih pripozna nadzorovani subjekt v skladu z veljavnimi računovodskimi standardi;
(b)
zunajbilančne izpostavljenosti in dejavnosti, v katerih sodeluje nadzorovani subjekt;
(c)
posle, ki niso določeni v točkah (a) in (b) ter jih izvaja nadzorovani subjekt;
(d)
pravila za vrednotenje, vključno z metodami za ocenjevanje izgub iz kreditnega tveganja, ki obstajajo v veljavnih računovodskih standardih in jih dejansko uporablja nadzorovani subjekt.
6. Pristojni nacionalni organi lahko zbirajo informacije, ki jih je treba predložiti ECB in so določene v odstavkih 2 in 4, kot del širšega nacionalnega okvira za poročanje, ki v skladu z ustreznim pravom Unije ali nacionalnim pravom vključuje dodatne nadzorniške finančne informacije in je namenjen tudi za druge potrebe poleg nadzora, na primer za potrebe statistike.
Člen 7
Oblika in pogostost poročanja na posamični podlagi za subjekte, ki so del pomembne nadzorovane skupine
1. Pomembni nadzorovani subjekti, ki uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 bodisi zato, ker pripravljajo svoje letne računovodske izkaze skladno z računovodskimi standardi, na katere se sklicuje navedena uredba, bodisi za potrebe nadzorniškega poročanja v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 in ki so del pomembne nadzorovane skupine poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu na posamični podlagi. Nadzorniško finančno poročanje teh subjektov se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in vključuje skupne minimalne informacije, določene v Prilogi I.
2. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB vse dodatne predloge iz Priloge III Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, ki jih zbirajo. Pristojni nacionalni organi predhodno obvestijo ECB o vsaki taki dodatni predlogi, ki jo nameravajo prenesti.
3. Pomembni nadzorovani subjekti, razen tistih iz odstavka 1, za katere veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, in ki so del pomembne nadzorovane skupine, poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu.
4. Nadzorniško finančno poročanje iz odstavka 3 se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 11 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in vključuje skupne minimalne informacije, določene v Prilogi I.
5. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB vse dodatne predloge iz Priloge IV Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, ki jih zbirajo. Pristojni nacionalni organi predhodno obvestijo ECB o vsaki taki dodatni predlogi, ki jo nameravajo prenesti.
6. Informacije iz odstavkov 1, 2, 4 in 5 se poročajo, kakor je določeno v členu 6(5) te uredbe.
7. Pristojni nacionalni organi lahko zbirajo podatke, ki jih je treba predložiti ECB in so določeni v odstavkih 1, 2, 4 in 5, kot del širšega nacionalnega okvira za poročanje, ki v skladu z ustreznim pravom Unije ali nacionalnim pravom vključuje dodatne nadzorniške finančne informacije in je namenjen tudi za druge potrebe poleg nadzora, na primer za potrebe statistike.
Člen 8
Referenčni datumi in datumi predložitve za pomembne nadzorovane subjekte
1. Informacije v zvezi s pomembnimi nadzorovanimi subjekti, ki so določene v členih 6 in 7, imajo naslednje referenčne datume:
(a)
za četrtletno poročanje 31. marec, 30. junij, 30. september in 31. december;
(b)
za polletno poročanje 30. junij in 31. december;
(c)
za letno poročanje 31. december.
2. Informacije, ki se nanašajo na obdobje, se poročajo kumulativno od prvega dne koledarskega leta do referenčnega datuma.
3. Kot izjema od odstavkov 1 in 2 lahko pristojni nacionalni organi v primeru, kadar je pomembnim nadzorovanim subjektom dovoljeno pripravljati letne računovodske izkaze na podlagi računovodskega leta, ki se razlikuje od koledarskega, prilagodijo referenčne datume koncu računovodskega leta. Prilagojeni referenčni datumi so tri, šest, devet in dvanajst mesecev od začetka računovodskega leta. Informacije, ki se nanašajo na obdobje, se poročajo kumulativno od prvega dne računovodskega leta do referenčnega datuma.
4. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB informacije v zvezi s pomembnimi nadzorovanimi subjekti, določene v členih 6 in 7, do zaključka delovnega dne na naslednje datume predložitve:
(a)
za pomembne nadzorovane subjekte, ki niso del pomembne nadzorovane skupine, 40. delovni dan po referenčnem datumu, na katerega se nanašajo;
(b)
za pomembne nadzorovane subjekte, ki so del pomembne nadzorovane skupine, 55. delovni dan po referenčnem datumu, na katerega se nanašajo.
5. Pristojni nacionalni organi odločijo, kdaj morajo nadzorovani subjekti poročati nadzorniške finančne informacije, da bodo lahko spoštovali te roke.
POGLAVJE III
Poročanje pomembnih nadzorovanih skupin glede podrejenih družb s sedežem v nesodelujoči državi članici ali tretji državi
Člen 9
Oblika in pogostost poročanja pomembnih nadzorovanih skupin glede podrejenih družb s sedežem v nesodelujoči državi članici ali tretji državi
1. Nadrejene institucije s sedežem v nesodelujoči državi članici in institucije, ki jih obvladuje nadrejeni finančni holding ali nadrejeni mešani finančni holding v sodelujoči državi članici, zagotovijo, da se nadzorniške finančne informacije glede podrejenih družb s sedežem v nesodelujoči državi članici ali v tretji državi poročajo zadevnim pristojnim nacionalnim organom na posamični podlagi na naslednji način:
(a)
za pomembne nadzorovane skupine, ki uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 bodisi zato, ker pripravljajo svoje letne računovodske izkaze skladno z računovodskimi standardi, na katere se sklicuje navedena uredba, bodisi za potrebe nadzorniškega poročanja v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, na najvišji ravni konsolidacije v sodelujoči državi članici, nadzorniško finančno poročanje vključuje informacije, določene v odstavku 1 Priloge II, in se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014;
(b)
za pomembne nadzorovane skupine, razen tistih, navedenih zgoraj, za katere veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, na najvišji ravni konsolidacije v sodelujoči državi članici, nadzorniško finančno poročanje vključuje informacije, določene v odstavku 2 Priloge II, in se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 11 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014.
2. Kot izjema od odstavka 1 nadrejene osebe, navedene v tistem odstavku, ne poročajo finančnih informacij v zvezi s podrejenimi družbami, katerih skupna vrednost sredstev znaša 3 milijarde EUR ali manj. Za ta namen se skupna vrednost sredstev določi na podlagi meril, ki so določena v naslovu 3 dela IV Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17).
3. Kadar posodobitev seznama nadzorovanih subjektov v skladu s poglavjem 3 naslova 2 dela IV Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17) pokaže, da skupna vrednost sredstev podrejene družbe presega 3 milijarde EUR, se podrejena družba vključi v informacije, ki jih je treba poročati v skladu z odstavkom 1, na prvi referenčni datum po 18 mesecih od objave posodobljenega seznama nadzorovanih subjektov. Kadar ta posodobitev pokaže, da znaša skupna vrednost sredstev podrejene družbe 3 milijarde EUR ali manj, nadrejena oseba začne poročati informacije v skladu z odstavkom 2 na prvi referenčni datum po objavi posodobljenega seznama nadzorovanih subjektov.
Člen 10
Referenčni datumi in datumi predložitve za poročanje pomembnih nadzorovanih skupin glede podrejenih družb s sedežem v nesodelujoči državi članici ali tretji državi
1. Informacije, določene v členu 9, se zbirajo z enakimi referenčnimi datumi kot nadzorniške finančne informacije v zvezi s povezano pomembno nadzorovano skupino. Informacije, ki se nanašajo na obdobje, se poročajo kumulativno od prvega dne računovodskega leta, ki se uporabi za poročanje finančnih informacij, do referenčnega datuma.
2. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB informacije v zvezi s podrejenimi družbami s sedežem v nesodelujoči državi članici ali tretji državi, določene v členu 9, do zaključka delovnega dne na 55. delovni dan po referenčnem datumu, na katerega se nanašajo.
3. Pristojni nacionalni organi odločijo, kdaj morajo nadzorovani subjekti poročati nadzorniške finančne informacije, da bodo lahko spoštovali ta rok.
NASLOV III
MANJ POMEMBNE NADZOROVANE SKUPINE IN MANJ POMEMBNI NADZOROVANI SUBJEKTI
POGLAVJE I
Manj pomembne nadzorovane skupine
Člen 11
Oblika in pogostost poročanja na posamični podlagi za manj pomembne nadzorovane skupine
1. Manj pomembne nadzorovane skupine, ki za nadzorniško poročanje v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002, vključno z vsemi njihovimi podskupinami, poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu na posamični podlagi.
2. Nadzorniško finančno poročanje iz odstavka 1 se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in vključuje skupne minimalne informacije, določene v odstavku 1 Priloge I.
3. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB vse dodatne predloge iz Priloge III Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, ki jih zbirajo. Pristojni nacionalni organi predhodno obvestijo ECB o vsaki taki dodatni predlogi, ki jo nameravajo prenesti.
4. Manj pomembne nadzorovane skupine, razen tistih iz odstavka 1, za katere veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu. To nadzorniško finančno poročanje se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 11 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in vključuje skupne minimalne informacije, določene v odstavku 2 Priloge I.
5. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB vse dodatne predloge iz Priloge IV Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, ki jih zbirajo. Pristojni nacionalni organi predhodno obvestijo ECB o vsaki taki dodatni predlogi, ki jo nameravajo prenesti.
6. Kot izjema od odstavkov 4 in 5 poročanje finančnih informacij v zvezi z manj pomembnimi nadzorovanimi skupinami, katerih skupna vrednost sredstev znaša 3 milijarde EUR ali manj, vključuje kot skupni minimalni niz informacije, določene v Prilogi III, namesto informacij, določenih v odstavku 4 tega člena. Za ta namen je skupna vrednost sredstev nadzorovanih skupin vrednost, ki se uporabi za določitev, ali je nadzorovani subjekt pomemben na podlagi velikosti, v skladu z delom IV naslova III Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17).
7. Kadar posodobitev seznama nadzorovanih subjektov v skladu z delom IV naslova II poglavja 3 Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17) pokaže, da skupna vrednost sredstev manj pomembne nadzorovane skupine presega 3 milijarde EUR, ta skupina začne poročati informacije v skladu z odstavkoma 4 in 5 na prvi referenčni datum po 18 mesecih od objave posodobljenega seznama nadzorovanih subjektov. Kadar ta posodobitev pokaže, da znaša skupna vrednost sredstev manj pomembne nadzorovane skupine 3 milijarde EUR ali manj, ta skupina začne poročati informacije v skladu z odstavkom 6 na prvi referenčni datum po objavi posodobljenega seznama nadzorovanih subjektov.
8. Informacije iz odstavkov 2, 3, 4, 5 in 6 se poročajo, kakor je določeno v členu 6(5) te uredbe.
9. Pristojni nacionalni organi lahko zbirajo informacije, ki jih je treba predložiti ECB in so določene v odstavkih 2, 3, 4, 5 in 6, kot del širšega nacionalnega okvira za poročanje, ki v skladu z ustreznim pravom Unije ali nacionalnim pravom vključuje dodatne nadzorniške finančne informacije in je namenjen tudi za druge potrebe poleg nadzora, na primer za potrebe statistike.
Člen 12
Referenčni datumi in datumi predložitve za manj pomembne nadzorovane skupine
1. Informacije v zvezi z manj pomembnimi nadzorovanimi skupinami, ki so določene v členu 11, imajo naslednje referenčne datume:
(a)
za četrtletno poročanje 31. marec, 30. junij, 30. september in 31. december;
(b)
za polletno poročanje 30. junij in 31. december;
(c)
za letno poročanje 31. december.
2. Informacije, ki se nanašajo na obdobje, se poročajo kumulativno od prvega dne koledarskega leta do referenčnega datuma.
3. Kot izjema od odstavkov 1 in 2 lahko pristojni nacionalni organi v primeru, kadar manj pomembnim nadzorovanim skupinam dovolijo poročati nadzorniške finančne informacije na podlagi računovodskega leta, ki se razlikuje od koledarskega, prilagodijo referenčne datume koncu računovodskega leta. Prilagojeni referenčni datumi so tri, šest, devet in dvanajst mesecev od začetka računovodskega leta. Informacije, ki se nanašajo na obdobje, se poročajo kumulativno in zajemajo obdobje od prvega dne računovodskega leta do referenčnega datuma.
4. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB informacije, določene v členu 11, do zaključka delovnega dne na naslednje datume predložitve:
(a)
za manj pomembne nadzorovane skupine, vključno s podskupinami, poročanje na konsolidirani podlagi, 55. delovni dan po referenčnem datumu, na katerega se nanašajo;
(b)
za manj pomembne nadzorovane skupine poročanje na subkonsolidirani podlagi v skladu s členom 1(3), 65. delovni dan po referenčnem datumu, na katerega se nanašajo.
5. Pristojni nacionalni organi odločijo, kdaj morajo nadzorovani subjekti poročati nadzorniške finančne informacije, da bodo lahko spoštovali te roke.
POGLAVJE II
Manj pomembni nadzorovani subjekti
Člen 13
Oblika in pogostost poročanja na posamični podlagi za manj pomembne nadzorovane subjekte, ki niso del skupine
1. Manj pomembni nadzorovani subjekti, ki uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 bodisi zato, ker pripravljajo svoje letne računovodske izkaze skladno z računovodskimi standardi, na katere se sklicuje navedena uredba, bodisi za potrebe nadzorniškega poročanja v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 in ki niso del nadzorovane skupine, vključno s podružnicami, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici, poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu na posamični podlagi.
2. Nadzorniško finančno poročanje iz odstavka 1 se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in vključuje skupne minimalne informacije, določene v odstavku 1 Priloge I.
3. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB vse dodatne predloge iz Priloge III Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, ki jih zbirajo. Pristojni nacionalni organi predhodno obvestijo ECB o vsaki taki dodatni predlogi, ki jo nameravajo prenesti.
4. Manj pomembni nadzorovani subjekti, razen tistih iz odstavka 1, za katere veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, in ki niso del nadzorovane skupine, vključno s podružnicami, ki jih je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici, poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu.
5. Nadzorniško finančno poročanje iz odstavka 4 se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 11 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in vključuje skupne minimalne informacije, določene v odstavku 2 Priloge I.
6. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB vse dodatne predloge iz Priloge IV Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, ki jih zbirajo. Pristojni nacionalni organi predhodno obvestijo ECB o vsaki taki dodatni predlogi, ki jo nameravajo prenesti.
7. V zvezi z odstavki 2, 3, 5 in 6 veljajo naslednje izjeme:
a)
nadzorniško finančno poročanje v zvezi z manj pomembnimi nadzorovanimi kreditnimi institucijami, katerih skupna vrednost sredstev znaša manj kot 3 milijard EUR, vključuje kot skupni minimalni niz informacije, določene v Prilogi III, namesto informacij, določenih v odstavkih 2, 3, 5 ali 6;
b)
podružnica, ki jo je v sodelujoči državi članici ustanovila kreditna institucija s sedežem v nesodelujoči državi članici, ni vključena v poročanje nadzorniških finančnih informacij, če znaša skupna vrednost njenih sredstev manj kot 3 milijarde EUR.
8. Za namen odstavka 7 je skupna vrednost sredstev nadzorovanega subjekta vrednost, ki se uporabi za določitev, ali je nadzorovani subjekt pomemben na podlagi velikosti, v skladu z delom IV naslova III Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17).
9. Kadar posodobitev seznama nadzorovanih subjektov v skladu z delom IV naslova II poglavja 3 Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17) pokaže, da skupna vrednost sredstev manj pomembnega nadzorovanega subjekta presega 3 milijarde EUR, ta subjekt začne poročati informacije v skladu z odstavki 2, 3, 5 in 6 na prvi referenčni datum po 18 mesecih od objave posodobljenega seznama nadzorovanih subjektov. Kadar ta posodobitev pokaže, da znaša skupna vrednost sredstev manj pomembnega nadzorovanega subjekta 3 milijarde EUR ali manj, ta subjekt začne poročati informacije v skladu z odstavkom 7 na prvi referenčni datum po objavi posodobljenega seznama nadzorovanih subjektov.
10. Informacije iz odstavkov 2, 3, 5, 6 in 7 se poročajo, kakor je določeno v členu 6(5) te uredbe.
11. Pristojni nacionalni organi lahko zbirajo informacije, ki jih je treba predložiti ECB in so določene v odstavkih 2, 3, 5, 6 in 7, kot del širšega nacionalnega okvira za poročanje, ki v skladu z ustreznim pravom Unije ali nacionalnim pravom vključuje dodatne nadzorniške finančne informacije in je namenjen tudi za druge potrebe poleg nadzora, na primer za potrebe statistike.
Člen 14
Oblika in pogostost poročanja na posamični podlagi za subjekte, ki so del manj pomembne nadzorovane skupine
1. Manj pomembni nadzorovani subjekti, ki uporabljajo MSRP v skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 bodisi zato, ker pripravljajo svoje letne računovodske izkaze skladno z računovodskimi standardi, na katere se sklicuje navedena uredba, bodisi za potrebe nadzorniškega poročanja v skladu s členom 24(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 in so del manj pomembne nadzorovane skupine, poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu na posamični podlagi.
2. Nadzorniško finančno poročanje iz odstavka 1 se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 9 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in vključuje skupne minimalne informacije, določene v Prilogi II.
3. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB vse dodatne predloge iz Priloge III Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, ki jih zbirajo. Pristojni nacionalni organi predhodno obvestijo ECB o vsaki taki dodatni predlogi, ki jo nameravajo prenesti.
4. Manj pomembni nadzorovani subjekti, razen tistih iz odstavka 1, za katere veljajo nacionalni računovodski okviri, ki temeljijo na Direktivi 86/635/EGS, in so del manj pomembne nadzorovane skupine poročajo nadzorniške finančne informacije zadevnemu pristojnemu nacionalnemu organu.
5. Nadzorniško finančno poročanje iz odstavka 4 se izvaja tako pogosto, kakor je določeno v členu 11 Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, in vključuje skupne minimalne informacije, določene v Prilogi II.
6. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB vse dodatne predloge iz Priloge IV Izvedbene uredbe (EU) št. 680/2014, ki jih zbirajo. Pristojni nacionalni organi predhodno obvestijo ECB o vsaki taki dodatni predlogi, ki jo nameravajo prenesti.
7. Kot izjema od odstavkov 2, 3, 5 in 6 poročanje finančnih informacij glede manj pomembnih nadzorovanih subjektov, katerih skupna vrednost sredstev znaša manj kot 3 milijarde EUR, vključuje informacije, določene v Prilogi III. Za ta namen je skupna vrednost sredstev nadzorovanega subjekta vrednost, ki se uporabi za določitev, ali je nadzorovani subjekt pomemben na podlagi velikosti, v skladu z delom IV naslova III Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17).
8. Kadar posodobitev seznama nadzorovanih subjektov v skladu z delom IV naslova II poglavja 3 Uredbe (EU) št. 468/2014 (ECB/2014/17) pokaže, da skupna vrednost sredstev manj pomembnega nadzorovanega subjekta presega 3 milijarde EUR, ta subjekt začne poročati informacije v skladu z odstavki 2, 3, 5 in 6 na prvi referenčni datum po 18 mesecih od objave posodobljenega seznama nadzorovanih subjektov. Kadar ta posodobitev pokaže, da znaša skupna vrednost sredstev manj pomembnega nadzorovanega subjekta 3 milijarde EUR ali manj, ta subjekt začne poročati informacije v skladu z odstavkom 7 na prvi referenčni datum po objavi posodobljenega seznama nadzorovanih subjektov.
9. Informacije iz odstavkov 2, 3, 5, 6 in 7 se poročajo, kakor je določeno v členu 6(5) te uredbe.
10. Pristojni nacionalni organi lahko zbirajo informacije, ki jih je treba predložiti ECB in so določene v odstavkih 2, 3, 5, 6 in 7, kot del širšega nacionalnega okvira za poročanje, ki v skladu z ustreznim pravom Unije ali nacionalnim pravom vključuje dodatne nadzorniške finančne informacije in je namenjen tudi za druge potrebe poleg nadzora, na primer za potrebe statistike.
Člen 15
Referenčni datumi in datumi predložitve za manj pomembne nadzorovane subjekte
1. Informacije v zvezi z manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti, ki so določene v členih 13 in 14, imajo naslednje referenčne datume:
(a)
za četrtletno poročanje 31. marec, 30. junij, 30. september in 31. december;
(b)
za polletno poročanje 30. junij in 31. december;
(c)
za letno poročanje 31. december.
2. Informacije, ki se nanašajo na obdobje, se poročajo kumulativno od prvega dne koledarskega leta do referenčnega datuma.
3. Kot izjema od odstavkov 1 in 2 lahko pristojni nacionalni organi v primeru, kadar manj pomembnim nadzorovanim subjektom dovolijo poročati nadzorniške finančne informacije na podlagi računovodskega leta, ki se razlikuje od koledarskega, prilagodijo referenčne datume koncu računovodskega leta. Prilagojeni referenčni datumi so tri, šest, devet in dvanajst mesecev od začetka računovodskega leta. Podatki, ki se nanašajo na obdobje, se poročajo kumulativno od prvega dne računovodskega leta do referenčnega datuma.
4. Pristojni nacionalni organi predložijo ECB nadzorniške finančne informacije v zvezi z manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti, določene v členih 13 in 14, do zaključka delovnega dne na naslednje datume predložitve:
(a)
za manj pomembne nadzorovane subjekte, ki niso del nadzorovane skupine, 55. delovni dan po referenčnem datumu, na katerega se nanašajo;
(b)
za manj pomembne nadzorovane subjekte, ki so del manj pomembne nadzorovane skupine, 65. delovni dan po referenčnem datumu, na katerega se nanašajo.
5. Pristojni nacionalni organi odločijo, kdaj morajo nadzorovani subjekti poročati nadzorniške finančne informacije, da bodo lahko spoštovali te roke.
NASLOV IV
KAKOVOST PODATKOV IN INFORMACIJSKI JEZIK
Člen 16
Preverjanje kakovosti podatkov
Pristojni nacionalni organi spremljajo in zagotavljajo kakovost in zanesljivost informacij, ki jih predložijo ECB. Za ta namen pristojni nacionalni organi upoštevajo določbe členov 4 in 5 Sklepa ECB/2014/29.
Člen 17
Informacijski jezik za prenos informacij med pristojnimi nacionalnimi organi in ECB
Pristojni nacionalni organi prenesejo informacije, določene v tej uredbi, v skladu s taksonomijo razširljivega jezika za poslovno poročanje (eXtensible Business Reporting Language), da zagotovijo enotno tehnično obliko za izmenjavo podatkov, določenih v Izvedbeni uredbi (EU) št. 680/2014. Za ta namen pristojni nacionalni organi upoštevajo določbe člena 6 Sklepa ECB/2014/29.
NASLOV V
PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE
Člen 18
Prvi referenčni datumi poročanja
1. Enaintrideseti december 2015 je prvi referenčni datum za poročanje nadzorniških finančnih informacij v skladu s to uredbo v zvezi s:
(a)
pomembnimi nadzorovanimi skupinami;
(b)
pomembnimi nadzorovanimi subjekti, ki niso del nadzorovane skupine.
2. Trideseti junij 2016 je prvi referenčni datum za poročanje nadzorniških finančnih informacij v skladu s to uredbo v zvezi s:
(a)
pomembnimi nadzorovanimi subjekti, ki so del nadzorovane skupine;
(b)
podrejenimi družbami pomembnih nadzorovanih skupin s sedežem v nesodelujoči državi članici ali tretji državi.
3. Trideseti junij 2017 je prvi referenčni datum za poročanje nadzorniških finančnih informacij v skladu s to uredbo v zvezi z:
(a)
manj pomembnimi nadzorovanimi skupinami;
(b)
manj pomembnimi nadzorovanimi subjekti.
Člen 19
Prehodna določba
Odločitve, ki jih sprejmejo pristojni nacionalni organi v zvezi s poročanjem nadzorniških finančnih informacij, ki jih zajema vsebina te uredbe, s strani pomembnih nadzorovanih skupin in pomembnih nadzorovanih subjektov, ostanejo v veljavi nespremenjene za vse referenčne datume pred prvimi referenčnimi datumi poročanja, določenimi v členu 18.
Člen 20
Končna določba
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.
V Frankfurtu na Majni, 17. marca 2015