PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1346/2014
ze dne 17. prosince 2014,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a zrušuje konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (základní nařízení) (1), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V červenci 2002 uložila Rada nařízením (ES) č. 1339/2002 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).
(2)
Nařízením (ES) č. 1338/2002 (3) Rada uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.
(3)
Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden z indických vyvážejících výrobců, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).
(4)
V návaznosti na nové antiabsorpční šetření Rada v únoru 2004 nařízením (ES) č. 236/2004 (5) zvýšila konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR z 21 % na 33,7 %.
(5)
V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (6) rozhodnutí 2002/611/ES.
(6)
Rozhodnutím 2006/37/ES (7) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (8).
(7)
V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (9) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (10) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na indický dovoz kyseliny sulfanilové.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření vůči dovozu z ČLR a Indie obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF - Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.
(9)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(10)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Souběžné šetření
(11)
Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 16. října 2013 (13) Komise rovněž zahájila šetření platných vyrovnávacích opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (14).
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(12)
Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“, v tabulkách také „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření dne 30. září 2013 (dále jen „posuzované období“).
5.2 Dotčené strany
(13)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR a Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a zástupce vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.
5.3 Výběr vzorku
(15)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, předpokládal se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(16)
Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou vyvážejících výrobců v Indii; od vyvážejících výrobců v ČLR neobdržela žádný. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(17)
Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčených zemí a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(18)
Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.
5.4 Šetření
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, známým dovozcům a uživatelům v Unii.
(20)
Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(21)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobce v Unii:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko
b)
vyvážející výrobce a výrobce ze srovnatelné země:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie
c)
uživatelé v Unii:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.
(23)
Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci v dotčených zemích na jejich domácích trzích a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(24)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise ověřila, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR a Indie případně pozbyla platnosti.
1. Předběžné poznámky
1.1 ČLR
(25)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 39 známých čínských vyvážejících výrobců a orgány ČLR. Žádný z těchto výrobců se nepřihlásil a nespolupracoval.
(26)
Komise informovala čínské orgány a dotčené vyvážející výrobce o záměru použít na základě článku 18 základního nařízení pro svá zjištění nejlepší dostupné údaje. Strany tuto skutečnost nijak nekomentovaly.
(27)
Zjištění o dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, tj. informací poskytnutých žadatelem, především informací uvedených v žádosti o přezkum, a z údajů Eurostatu.
(28)
Z ČLR do Unie bylo během období přezkumného šetření dovezeno jen malé množství dotčeného výrobku.
1.2 Indie
(29)
Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 25 známých indických vyvážejících výrobců, z nichž dotazník vyplnil a při šetření spolupracoval pouze jeden, jmenovitě společnost Kokan. Tato společnost představovala během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.
(30)
Během posuzovaného období působil uvedený vyvážející výrobce v rámci Komisí akceptovaného cenového závazku, který byl podle zjištění dodržen.
2. Dumping
2.1 ČLR
2.1.1 Srovnatelná země
(31)
V souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(32)
V původním šetření byla jako srovnatelná země pro účely stanovení normální hodnoty s ohledem na ČLR použita Indie. V oznámení o zahájení přezkumu byla Indie uvedena jako srovnatelná země a zúčastněné strany byly požádány o vyjádření k této volbě. Nebyly obdrženy žádné připomínky a nic nenasvědčovalo tomu, že by Indie již vhodnou volbou nebyla. Výrobní odvětví Unie ve své žádosti navrhlo jako srovnatelnou zemi použít USA, avšak jelikož v USA se nachází jen jediný výrobce a jelikož trh v USA je již více než 20 let chráněn antidumpingovým a vyrovnávacím clem na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a Indie, byl tento návrh zamítnut. Proto i v tomto šetření byla jako srovnatelná země použita Indie.
(33)
Byly tudíž použity údaje spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce.
2.1.2 Běžná hodnota
(34)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, jmenovitě společnosti Kokan. Ke stanovení běžné hodnoty byly použity údaje o prodeji na domácím trhu (viz 42. až 47. bod odůvodnění).
2.1.3 Vývozní cena
(35)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat). Má se za to, že tento zdroj informací uvádí ceny, které se příliš neliší od skutečných cen účtovaných čínskými vývozci odběratelům v Unii.
2.1.4 Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ze závodu a na základě údajů uvedených v žádosti o přezkum Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry. Tyto úpravy představovaly 5 % až 10 5 ceny CIF.
2.1.5 Dumping
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(39)
Z důvodu nespolupráce čínských vývozců nejsou k dispozici údaje o dováženém sortimentu. Přestože informace o dovážených množstvích vyčištěné a technické kyseliny sulfanilové nebyly k dispozici, bylo nicméně usouzeno, že i při předpokladu dovozu pouze kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která je v průměru o 20 % dražší než technický stupeň, byly dovozní ceny podle Eurostatu na úrovni, která ve srovnání s běžnými hodnotami ve srovnatelné zemi nepoukazuje na existenci dumpingu.
(40)
Jak je navíc uvedeno v 28. bodě odůvodnění, dovozní objemy z Číny byly během období přezkumného šetření velmi nízké. Dotčená výrobní odvětví obecně uznávají, že nepravidelné zásilky malých množství kyseliny sulfanilové mají výrazně vyšší jednotkovou cenu než běžné objednávky větších množství, což by mohlo vysvětlit vysokou úroveň dovozní ceny, kterou zaznamenal Eurostat.
(41)
Přestože dostupné údaje poukazují na negativní dumping, nemusí takový závěr být nezbytně relevantní, protože dovážená množství byla malá a protože nebyly k dispozici informace o dováženém sortimentu, což je důležité z hlediska výrazného cenového rozdílu mezi kyselinou sulfanilovou vyčištěného a technického stupně.
2.2 Indie
2.2.1 Běžná hodnota
(42)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce prodával na domácím trhu každý typ dotčeného výrobku v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(43)
U každého typu výrobku byl stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(44)
Všechen prodej na domácím trhu se uskutečnil v čistých prodejních cenách rovných vypočteným výrobním nákladům nebo vyšších, a ziskový domácí prodej tak představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku. Běžná hodnota proto u každého typu výrobku vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(45)
Žadatel přišel s tvrzením, že tlak čínského dovozu na indický trh zkreslil ceny na domácím indickém trhu, a tudíž stanovení běžné hodnoty.
(46)
Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, ziskový domácí prodej představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku, a běžná hodnota tak musela vycházet ze skutečné ceny na domácím trhu. Bez ohledu na to, zda čínský dovoz vyvíjel tlak na snižování cen na domácím indickém trhu či ne, je běžná hodnota v každém případě stanovena tak, aby tento tlak neměl vliv na hodnocení. Pokud by totiž 80 % prodeje konkrétního typu výrobku či méně bylo ziskových, vycházelo by stanovení běžné hodnoty pouze z tohoto ziskového prodeje. Pokud by se navíc všechen prodej konkrétního typu výrobku stal ztrátovým, vycházela by běžná hodnota z plných nákladů na výrobu a přiměřeného ziskového rozpětí.
(47)
Komise proto shledala, že tvrzení žadatele je neopodstatněné, pokud jde o výpočet běžné hodnoty.
2.2.2 Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii a vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(49)
Žadatel přišel s tvrzením, že existuje rozpor mezi vývojem ceny benzenu a vývojem cen indického dovozu do Unie. Uvedl, že je to o to pozoruhodnější, protože závazek minimální ceny přijatý Komisí byl indexován na základě vývoje ceny benzenu. Žadatel dále tvrdil, že kvůli tomuto cenovému závazku jsou vývozní ceny hlavního indického vyvážejícího výrobce nereprezentativní.
(50)
Komise zjistila, že benzen jako surovina pro výrobu anilinu, který je hlavní surovinovou složkou kyseliny sulfanilové, nemůže představovat více než 50 % až 60 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Ustanovení o indexaci, které je součástí cenového závazku, omezuje účinek vývoje ceny benzenu na minimální cenu. Dodržování závazku minimální ceny bylo kontrolováno během inspekcí na místě, kdy bylo zjištěno, že úrovně vývozních cen byly soustavně a významně vyšší než minimální ceny podle závazku, čímž oslabovaly jeho účinek.
(51)
Žadatel dále tvrdil, že indičtí vyvážející výrobci se vší pravděpodobnosti vyváželi do Unie po malých množstvích, což by navyšovalo spotové ceny, a tím pádem uměle zvyšovalo úroveň vývozních cen.
(52)
Šetřením nebylo zjištěno, že by společnost Kokan, hlavní indický vyvážející výrobce, prodával tímto způsobem. Dále bylo zjištěno, že naprostá většina (více než 99 %) prodeje ostatních indických vývozců do Unie probíhala v množstvích, která nelze považovat za spotový prodej.
(53)
Na základě výše uvedených zjištění je třeba zamítnout tvrzení žadatele o tom, že ceny indického vývozu do Unie jsou nereprezentativní.
2.2.3 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Kvůli spravedlivému srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(55)
Na tomto základě byly provedeny úpravy zohledňující náklady na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením a úvěry, slevy a provize, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tato úprava představuje 6 % až 10 % ceny CIF na hranice Unie.
2.2.4 Dumping
(56)
Jak stanoví čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro obdobný výrobek byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku.
(57)
Na základě těchto skutečností vyšlo dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce negativní. Během období přezkumného šetření tudíž nedošlo k dumpingu.
(58)
Žadatel přišel s tvrzením, že závěr o neexistenci dumpingu na úrovni hlavního vyvážejícího výrobce nelze vztáhnout i na ostatní indické vyvážející výrobce, neboť jeho vývozní ceny vycházejí e závazku ohledně minimálních dovozních cen.
(59)
Vývozní ceny hlavního indického vývozního výrobce byly ovšem nastaveny mnohem výš než minimální ceny jeho závazku. Kromě toho bylo shledáno, že úroveň vývozních cen ostatních indických výrobců byla podle Eurostatu podstatně vyšší než vývozní ceny hlavního vyvážejícího výrobce. Šetření rovněž ukázalo, že ceny, za které spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do třetích zemí a které nepodléhají ani závazku ani antidumpingovému clu, byly nastaveny na úrovni podobné jeho cenám na vývoz do Unie, a tudíž nebyly dumpingové. Proto Komise dospěla k závěru, že ceny indického vývozu byly stanovovány nezávisle na cenovém závazku a podle tržních podmínek.
(60)
Tvrzení žadatele o tom, že u ostatních indických vyvážejících výrobců měl být konstatován dumping, je třeba zamítnout.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
3.1 Předběžné poznámky
(61)
Ve Spojených státech platí antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a ČLR a vyrovnávací opatření s ohledem na Indii od roku 1992. V roce 2011 ministerstvo obchodu USA prodloužilo platnost vyrovnávacího cla na dovoz z Indie ve výši 43,7 % a antidumpingových opatření vůči dovozu jak z Indie, tak z ČLR v rozmezí od 19,1 % do 114,8 %. Tím se trh USA dovozu z Indie a ČLR fakticky uzavřel.
3.2 ČLR
(62)
Dostupná výrobní kapacita v ČLR byla odhadnuta na základě údajů poskytnutých výrobcem v Unii a jediným výrobcem v USA, společností National Ford Chemical Company (dále jen „NFC“), v rámci přezkumného šetření po pěti letech (tzv. „sunset review“) týkajícího se antidumpingových opatření s ohledem na kyselinu sulfanilovou pocházející z Číny (publikace USITC 4270).
(63)
Společnost NFC uvedla, že kapacita instalovaná v ČLR by umožnila výrobu 65 500 tun kyseliny sulfanilové za rok, což je v souladu s odhadem žadatele, který na základě studie zpracované čínským výrobním odvětvím uvedl, že dostupná kapacita v Číně je v rozmezí od 65 500 do 82 000 tun. Volná kapacita byla odhadována ve výši 20 %, což by odpovídalo 13 100 až 16 400 tunám. To je více než dvojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(64)
Žadatel dále uvedl, že čínským vývozcům se podařilo dostat se také na indický trh, a podložil toto tvrzení statistickými údaji vycházejícími z indické vývozní a dovozní databáze spravované indickou vládou. Z údajů je ve srovnání s předchozími obdobími patrný významný nárůst čínského dovozu vyčištěné kyseliny sulfanilové do Indie během období přezkumného šetření, přičemž docházelo k cenovému podbízení vůči cenám, za které kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně prodával na domácím trhu spolupracující indický výrobce. Běžná hodnota kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně s přihlédnutím k nákladům na dopravu a pojištění stanovená na základě prodeje reprezentativních množství kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně jediným spolupracujícím indickým výrobcem na domácím trhu se pohybovala mezi 92 500 a 112 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí), zatímco údaje potvrzují, že čínský dovoz vyčištěné kyseliny sulfanilové vstupoval na indický trh za dumpingové ceny pohybující se mezi 82 500 a 92 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí). Pozorování tohoto dumpingového dovozu na indický trh přispělo k vyhodnocení očekávaného chování čínských vyvážejících výrobců v případě, že by současná opatření pozbyla platnosti.
(65)
Uvážíme-li významnou volnou kapacitu dostupnou v Číně a informace o cenové politice čínských vývozců na třetích trzích nechráněných opatřeními na ochranu trhu, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3.3 Indie
(66)
Celková dostupná kapacita v Indii byla rovněž odhadnuta na základě údajů poskytnutých společností NFC a jediným výrobcem v Unii.
(67)
Žadatel celkovou kapacitu Indie odhadl na 13 500 tun, z nichž 2 700 tun lze považovat za volnou kapacitu. Tato čísla jsou plně v souladu s údaji, které v rámci vyšetřování orgánů USA poskytl jediný výrobce v USA, společnost NFC.
(68)
Žadatel přišel s tvrzením, že volná kapacita 2 700 tun ohrožuje jeho prodej, neboť představuje významnou část spotřeby Unie, že tato volná kapacita se v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu pravděpodobně navýší, a že tudíž poroste motivace k vývozu.
(69)
V tomto ohledu Komise zaznamenala, že hlavní indický vyvážející výrobce v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz („EOU“), neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že pokud jde o kyselinu sulfanilovou technického stupně (což je výrobek, o nějž se Kokan zajímá nejvíce), nepociťovala navzdory rostoucímu dovozu z Číny významný tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivu vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování volné kapacity indických výrobců do Unie.
(70)
Navzdory odhadované volné kapacitě v Indii je obnovení dumpingu nepravděpodobné, jelikož ani vývoz do Unie, ani vývoz do třetích zemí nebyl dumpingový.
(71)
Šetřením nebylo prokázáno, že by spolupracující vyvážející výrobce použil rozdílnou cenovou politiku pro prodej do třetích zemí na straně jedné a pro vývoz do Unie. Ceny vývozu do třetích zemí, jehož objem byl značný, se pohybovaly na úrovni srovnatelné s prodejními cenami, které výrobní odvětví Unie účtuje odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(72)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací poskytl žadatel nové statistické údaje a přišel s tvrzením, že na jejich základě byl dumpingový indický vývoz do Turecka.
(73)
Komise nalezla a prošetřila podobné množství indického vývozu do Turecka a konstatovala, že tento vývoz lze přičíst spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci. Komise tak mohla své výpočty podložit přesnějšími a podrobnějšími údaji o sortimentu i cenových úrovních. Komise potvrzuje, že vyvážené množství nebylo dumpingové.
3.4. Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(74)
Poněvadž v ČLR žádný výrobce nespolupracoval, a tudíž nejsou k dispozici žádné údaje o výrobcích týkající se čínské volné kapacity a jejich cenové politiky ve třetích zemích, byla zjištění stanovena na základě dostupných údajů.
(75)
Vzhledem k tomu, že dostupné údaje poukazují na vysokou volnou kapacitu v ČLR a na dumpingové chování na třetích trzích, pravděpodobnost obnovení dumpingu je v kombinaci s atraktivními cenami na trhu Unie reálná.
(76)
Avšak pokud jde o Indii, byla zjištěna nulová pravděpodobnost obnovení dumpingu, a to vzhledem k neexistenci dumpingu během období přezkumného šetření, volné kapacitě, která je výrazně pod úrovní volné kapacity v Číně, a vysoké ceně vývozu do Unie a zbytku světa.
D. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie
(77)
Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie, a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(78)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;
-
objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.
(79)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden výrobce vyvážející z USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba na trhu Unie
Objem (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Spotřeba v Unii (2010 = 100)
100
106
106
114
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník
(80)
Šetřením bylo prokázáno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.
3. Dovoz z dotčených zemí
a) Objem dovozu a podíl na trhu
Tabulka 2
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
100
77
14
1
Indie
100
422
187
52
Dotčené země celkem
100
110
30
6
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 2a
Dovoz z dotčených zemí
Objem dovozu (rozsah) (15)
2010
2011
2012
OPŠ
ČLR
650-1 000
500-800
90-250
10-60
Indie
50-200
250-550
100-250
10-80
Dotčené země celkem
700-1 200
750-1 350
190-500
20-140
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 3
Podíl dotčených zemí na trhu
Podíl na trhu (index)
2010
2011
2012
OPŠ
Podíl dovozu z ČLR na trhu
100
73
13
1
Podíl dovozu z Indie na trhu
100
397
177
46
Dotčené země celkem
100
103
28
5
(81)
Posuzujeme-li každou zemi zvlášť, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.
(82)
Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.
(83)
Objem dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady poklesl během posuzovaného období o 94 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady tak během posuzovaného období klesl o 95 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň.
b) Dovozní ceny
Tabulka 4
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR, index (2010 = 100)
100
92
104
164
Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)
100
79
84
92
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí, index (2010 = 100)
100
93
104
126
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4a
Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí
Cenové rozsahy (16)
2010
2011
2012
OPŠ
Cena dovozu z ČLR
1 000-1 400
950-1 350
1 000-1 400
1 700-2 500
Cena dovozu z Indie
1 200-1 800
1 000-1 400
1 100-1 500
1 300-1 700
Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí
1 000-1 800
950-1 400
1 000-1 500
1 300-2 500
Zdroj: Eurostat.
(84)
Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.
(85)
Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 rovněž klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.
c) Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou
(86)
Protože množství prodávaná čínskými vyvážejícími výrobci byla malá a protože nebyly k dispozici údaje o dováženém sortimentu, nebylo možné provést smysluplnou kalkulaci cenového podbízení ani prodeje pod cenou. Na základě předpokladu vycházejícího z cen čínského dovozu poskytnutých Eurostatem a uvedených v 39. bodě odůvodnění nebylo během období přezkumného šetření zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou.
(87)
Na základě dovozní statistiky poskytnuté výrobním odvětvím Unie a popsané v 64. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že čínskými cenami kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně na indickém trhu, upravenými o dovozní clo Unie na dotčený produkt ve výši 6,5 % a podovozní náklady ve výši 2 % (náklady na proclení), docházelo k cenovému podbízení a prodeji pod cenami výrobního odvětví Unie v rozsahu 5 % až 15 %..
(88)
Pokud jde o Indii, nebylo zjištěno ani cenové podbízení, ani prodej pod cenou. Vzhledem k tomu, že kalkulace vychází z údajů týkajících se prodeje jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, nebylo možné z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací zveřejnit přesná čísla. Zjištěné cenové podbízení a prodej pod cenou se pohybovaly v rozmezí - 20 % až - 40 %.
(89)
Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii vypočetla Komise úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle nich nedošlo v souvislosti tímto dovozem k cenovému podbízení ani prodeji pod cenou. Závěry 88. bodu odůvodnění jsou tak potvrzeny. Kromě toho bylo provedeno také srovnání cen dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami dotčeného výrobku prodávaného indickými vývozci do zbytku světa. Ani toto srovnání neprokázalo cenové podbízení či prodej pod cenou.
(90)
Výrobce v Unii dále předložil nové výpočty ve snaze doložit, že rozdíl mezi průměrnou cenovou hladinou indického dovozu a prodejem výrobce v Unii byl v roce 2012 velmi malý. To ovšem Komise neakceptovala, neboť tento výpočet nezohledňoval to, že indický dovoz sestával především z kyseliny sulfanilové technického stupně, zatímco výrobce Unii prodával výhradně její vyčištěný stupeň, který je zhruba o 20 % dražší.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(91)
S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z USA.
Tabulka 5
Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí (USA)
2010
2011
2012
OPŠ
Objem dovozu z USA (index)
100
267
253
299
Podíly dovozu z USA na trhu (index)
100
180
171
188
Průměrná cena dovozu z USA (index)
100
95
101
102
Zdroj: Eurostat.
(92)
V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.
(93)
Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.
5. Situace výrobního odvětví Unie
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.
(95)
Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 6
Výroba, kapacita, využití kapacity
2010
2011
2012
OPŠ
Výroba v tunách (index)
100
87
99
107
Kapacita v tunách (index)
100
100
100
100
Míra využití kapacity (index)
100
87
99
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(96)
Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou - tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.
(97)
Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.
(98)
Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.
(99)
Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 97. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.
5.2 Konečný stav zásob
Tabulka 7
Objem konečného stavu zásob
2010
2011
2012
OPŠ
Konečný stav zásob v tunách (index)
100
576
328
171
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(100)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.
5.3 Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 8
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
OPŠ
Objem prodeje v tunách (index)
100
70
97
104
Podíl na trhu v % (index)
100
66
92
92
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(101)
Oproti úrovni na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.
(102)
Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období významný podíl na trhu Unie.
(103)
V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.
(104)
V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že - jak dokládají dostupné statistické údaje - tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.
5.4 Ceny a faktory ovlivňující ceny
Tabulka 9
Prodejní ceny
2010
2011
2012
OPŠ
Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)
100
109
108
112
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(105)
Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).
5.5. Zaměstnanost a produktivita
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
OPŠ
Zaměstnanost (index)
100
100
117
117
Produktivita práce (index)
100
88
85
91
Průměrné náklady práce (index)
100
105
102
116
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(106)
Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž - jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění - produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.
5.6 Ziskovost
Tabulka 11
Ziskovost
2010
2011
2012
OPŠ
Ziskovost (index)
100
96
20
65
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(107)
Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.
(108)
Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily téměř o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 105. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.
5.7 Investice, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 12
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2010
2011
2012
OPŠ
Roční investice (index)
-
100
133
57
Návratnost investic (index)
100
86
30
103
Peněžní tok (index)
100
116
68
82
(109)
Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.
(110)
Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (viz tabulka 11).
(111)
Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.
5.8 Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(112)
Jak je uvedeno ve 41. a 57. až 60. bodě odůvodnění, nebyl během období přezkumného šetření zaznamenán žádný dumping ze strany dotčených zemí.
(113)
S přihlédnutím k absenci dumpingového dovozu z ČLR a Indie, zvýšení prodejního objemu, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího dumpingu. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčených zemí, který byl v tomto období velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.
5.9 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
(114)
V roce 2012 a v období přezkumného šetření vyvezlo výrobní odvětví Unie zanedbatelný objem, a proto lze konstatovat, že na situaci výrobního odvětví Unie neměl vývoz dopad.
6. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(115)
Přestože průměrné ceny dotčeného výrobku z ČLR a Indie zjištěné během období přezkumného šetření a jejich srovnání s předchozími lety nejsou kvůli malému objemu dovozu příliš spolehlivé, šetření prokázalo, že dotčený výrobek z ČLR a Indie byl do Unie dovážen za nedumpingové ceny.
(116)
Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišly dotčené země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.
(117)
Jak je vysvětleno v 113. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst čínskému a indickému dovozu.
(118)
Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.
(119)
Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 89.-90., 98.-99. a 103.-104. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.
7. Pravděpodobnost obnovení újmy
(120)
Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity - jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo - nebylo výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musela být pokryta dovozem.
(121)
Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.
(122)
Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo poměrně stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.
(123)
V těchto souvislostech byla v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzována pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
7.1 ČLR
(124)
Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval žádný čínský vyvážející výrobce, musela zjištění týkající se ČLR vycházet z nejlepších dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, zejména údajů uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.
(125)
Jak bylo konstatováno již v 63. a 75. bodě odůvodnění, čínští výrobci disponují významnou volnou kapacitou výroby kyseliny sulfanilové a je zde pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(126)
Jak je dále uvedeno v 64. a 87. bodě odůvodnění, dostupné informace navíc naznačují, že ČLR nedávno prodala větší množství kyseliny sulfanilové do Indie za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(127)
Získané statistické údaje o čínském dovozu na indický trh, jak je popsáno v 64. bodě odůvodnění, podle všeho poukazují na to, že Čína má zájem na prodeji převážně kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která by v případě, že by prodej byl přesměrován na trh Unie, přímo konkurovala prodeji výrobce v Unii.
(128)
Všechny tyto faktory dohromady ukazují na to, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je ČLR schopna rychle vyvézt významné množství kyseliny sulfanilové do Unie za dumpingové ceny, a to navíc bez nutnosti přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. Trh Unie je zajímavý z hlediska cen a v případě navýšení výroby by čínským výrobcům umožnil využít úspor z rozsahu. Pokud by se tak stalo, výrobní odvětví Unie by bylo postiženo okamžitým propadem jak prodeje, tak prodejních cen, což by mělo dopad na využití kapacity a ziskovost. Pokud by se tyto ukazatele újmy zhoršily, oživení výrobního odvětví Unie by se zvrátilo a došlo by k podstatné újmě.
7.2 Indie
(129)
Pokud jde o Indii, pravděpodobnost obnovení dumpingu je nulová, jak je uvedeno již v 76. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomuto zjištění není analýza obnovení újmy nutná.
8. Závěr o obnovení újmy
(130)
Vzhledem ke zjištěním šetření předneseným v předcházejících bodech odůvodnění, absence opatření by se vší pravděpodobnosti měla za následek významné zvýšení dovozu z ČLR za nízké ceny, což by mělo negativní dopad na finanční a hospodářskou výkonnost výrobního odvětví Unie a vedlo k obnovení újmy.
(131)
Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud jde o Indii, nebyla analyzována z důvodu negativního zjištění o obnovení dumpingu z Indie.
E. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(132)
Pokud jde o antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie, byl učiněn závěr, že obnovení dumpingu není pravděpodobné. Není tedy nutné stanovit zájem Unie.
(133)
Pokud jde o Čínu, bylo v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumáno, zda by zachování opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Stanovení zájmu Unie vycházelo z vyhodnocení zájmů různých zúčastněných stran, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení předložily svá stanoviska.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(134)
Jak je uvedeno v 113. bodě odůvodnění, opatření byla úspěšná a umožnila výrobnímu odvětví Unie konsolidovat svoje postavení. Ve 130. bodě odůvodnění byl dále vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření vůči Číně pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že pokračování opatření vůči Číně by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů
(135)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí uživatelé. Komise od uživatelů kyseliny sulfanilové obdržela čtyři kompletně vyplněné dotazníky a tři částečně vyplněné dotazníky/poznámky. Na základě těchto údajů bylo konstatováno, že dopad nákladů dotčeného výrobku na výrobní náklady následných výrobků se u jednotlivých uživatelů výrazně liší v závislosti na typu následného výrobku.
(136)
Řada uživatelů (výrobci léčiv a zvláštních barviv) připustila, že kyselina sulfanilová hraje v jejich výrobních nákladech pouze okrajovou roli, z čehož lze usuzovat, že opatření mají vlastně nulový dopad na jejich výrobní náklady/ceny.
(137)
U jiných uživatelů (výrobci přísad do cementu a optických zjasňovačů) však kyselina sulfanilová představuje 4 % až 12 % nákladů na výrobu jejich následných výrobků. Právě tito uživatelé hlásili během období přezkumného šetření ztráty a tvrdili, že za jejich svízelnou situaci zčásti mohou v současnosti platná cla.
(138)
Pokud jde o toto tvrzení, je nutné zmínit, že dovoz z ČLR během období přezkumného šetření byl téměř nulový, takže clo vůči Číně, které by zaručilo spravedlivou cenovou hladinu na trhu Unie, nepředstavovalo pro uživatele během posuzovaného období žádné náklady navíc, a tudíž jímž nelze vysvětlit obtíže, kterým tito uživatelé čelili. Zvýšení ceny obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období bylo způsobeno zvýšením výrobních nákladů, které bylo vyvoláno zvýšením ceny hlavní suroviny, jak je uvedeno v 105. a 108. bodě odůvodnění. Zrušení v současnosti platného cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie, jak je navrhováno tímto nařízením, by mělo bezprostředně přispět k tomu, aby se na trh Unie dostal další zdroj dodávek kyseliny sulfanilové za konkurenční ceny, a bylo by tudíž v zájmu uživatelů. Má se tedy za to, že zachování opatření vůči Číně nezpůsobí uživatelům do budoucna nepřiměřené obtíže.
4. Zájem dovozců
(139)
O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí dovozci. Jeden dovozce dotčeného výrobku odevzdal částečně vyplněný dotazník, ve kterém uvedl, že kyselina sulfanilová v jeho činnosti nehraje důležitou roli. Žádný jiný dovozce na dotazník neodpověděl ani neučinil písemné podání či připomínku. Jelikož dovozci dále nespolupracovali, byl vyvozen závěr, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by nebylo v rozporu s jejich zájmem.
5. Závěr
(140)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR.
F. ZACHOVÁNÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI ČLR A UKONČENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI INDII
(141)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a zrušit stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(142)
Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Číny by měla být zachována a antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
(143)
Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, obdrží-li v tomto ohledu žádost výrobce v Unii. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.
(144)
Zachování opatření podle tohoto nařízení vůči Číně a zrušení opatření vůči Indii je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 tato:
Země
Konečné clo (v %)
Čínská lidová republika
33,7
3. Zrušuje se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a zastavuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
4. Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2014.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1346/2014
z dne 17. decembra 2014
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter o razveljavitvi dokončne protidampinške dajatve na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (osnovna uredba) (1), in zlasti členov 9 in 11(2) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Julija 2002 je Svet z Uredbo (ES) št. 1339/2002 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini 21 % na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in dokončno protidampinško dajatev v višini 18,3 % na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Indije („prvotna preiskava“).
(2)
Z Uredbo (ES) št. 1338/2002 (3) je Svet uvedel dokončno izravnalno dajatev v višini 7,1 % na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Indije.
(3)
S Sklepom 2002/611/ES (4) je Komisija sprejela cenovno zavezo glede protidampinških in protisubvencijskih ukrepov na uvoz iz Indije, ki jih je ponudil indijski proizvajalec izvoznik Kokan Synthetics and Chemicals Pvt Ltd. („Kokan“).
(4)
Po ponovni preiskavi za ugotavljanje absorpcije dajatev je Svet februarja 2004 z Uredbo (ES) št. 236/2004 (5) povečal stopnjo dokončne protidampinške dajatve na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz LRK z 21 % na 33,7 %.
(5)
Marca 2004 je Komisija s Sklepom Komisije 2004/255/ES (6), razveljavila Sklep 2002/611/ES po prostovoljnem umiku zaveze družbe Kokan.
(6)
Komisija je s Sklepom 2006/37/ES (7) sprejela novo zavezo glede protidampinških in protisubvencijskih ukrepov na uvoz iz Indije, ki jih je ponudila družba Kokan. Uredbi Sveta (ES) št. 1338/2002 in (ES) št. 1339/2002 sta bili ustrezno spremenjeni z Uredbo Sveta (ES) št. 123/2006 (8).
(7)
Svet je z Uredbo (ES) št. 1000/2008 (9) uvedel protidampinške dajatve na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz LRK in Indije na podlagi pregleda zaradi izteka ukrepa. Svet je z Uredbo (ES) št. 1010/2008 (10) uvedel dokončne izravnalne dajatve na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Indije in spremenil stopnjo protidampinških dajatev na uvoz sulfanilne kisline iz Indije po pregledu zaradi izteka ukrepa in vmesnem pregledu.
2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(8)
Po objavi obvestila o bližnjem izteku (11) veljavnih protidampinških ukrepov za uvoz iz LRK in Indije je Komisija 1. julija 2013 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009. Zahtevek je vložila družba CUF - Quimicos Industriais („vložnik“), ki je edini proizvajalec sulfanilne kisline v Uniji in tako predstavlja 100 % proizvodnje te kisline Uniji.
(9)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in ponovitev škode za industrijo Unije.
3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(10)
Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa in je 16. oktobra 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (12) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
4. Vzporedna preiskava
(11)
Z obvestilom o začetku, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije16. oktobra 2013 (13), je Komisija začela tudi pregled zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 597/2009 (14), in sicer glede veljavnih izravnalnih ukrepov za uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Indije.
5. Preiskava
5.1 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
(12)
Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemalo obdobje od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom, tj. 30. septembra 2013 („obravnavano obdobje“).
5.2 Zadevne stranke
(13)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, proizvajalce izvoznike v LRK in Indiji, uvoznike, uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike držav izvoznic. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o začetku.
(14)
Edinemu proizvajalcu Unije, ki je kot edina zainteresirana stran zaprosil za zaslišanje, je bilo zaslišanje odobreno.
5.3 Vzorčenje
(15)
Zaradi očitnega velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz Indije in LRK ter nepovezanih uvoznikov iz Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.
(16)
Komisija je prejela izpolnjene obrazce za vzorčenje od dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov in od nobenega kitajskega proizvajalca izvoznika. Zato vzorčenje ni bilo uporabljeno.
(17)
Eden od nepovezanih uvoznikov je odgovoril na obrazec za vzorčenje, vendar ni uvažal zadevnega izdelka iz zadevnih držav in ni predložil izpolnjenega vprašalnika. Zato vzorčenje ni bilo uporabljeno.
(18)
Ker obstaja samo en proizvajalec Unije, se vzorčenje za proizvajalce Unije ni uporabilo.
5.4 Preiskava
(19)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Komisija je poslala vprašalnike edinemu proizvajalcu Unije, dvema proizvajalcema izvoznikoma v Indiji ter znanim uvoznikom in uporabnikom v Uniji.
(20)
Samo eden od dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) je predložil izpolnjen vprašalnik. Ta indijski proizvajalec je predstavljal znaten del celotnega izvoza iz Indije v Unijo v OPP.
(21)
Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
Proizvajalec Unije:
-
CUF - Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalska
(b)
Proizvajalec izvoznik in proizvajalec iz primerljive države:
-
Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indija
(c)
Uporabniki iz Unije:
-
Blankophor GmbH, Leverkusen, Nemčija
-
Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalska
-
IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španija.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(22)
Zadevni izdelek je sulfanilna kislina, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060). Obstajata dve kakovosti sulfanilne kisline, ki se ločita glede na čistost: kislina tehnične kakovosti in kislina očiščene kakovosti. Poleg tega je kislina očiščene kakovosti včasih na trgu prisotna v obliki soli sulfanilne kisline. Sulfanilna kislina se uporablja kot surovina v proizvodnji optičnih belil, dodatkov za beton, prehranskih barvil in posebnih barvil. Opažena je bila tudi omejena uporaba v farmacevtski industriji. Čeprav ni sporno, da imata obe kakovosti enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti in se zato štejeta za en sam izdelek, je treba opozoriti, da je preiskava potrdila, da je v praksi zamenljivost omejena. Predvsem pa lahko uporabniki, ki uporabljajo sulfanilno kislino prečiščene kakovosti, uporabljajo to kislino tehnične kakovosti samo, če jo lahko sami dodatno prečistijo. Uporabniki, ki potrebujejo ali raje uporabljajo sulfanilno kislino tehnične kakovosti, bi načeloma lahko uporabljali prečiščeno kakovost, vendar to zaradi znatne razlike v ceni (20-25 %) ni ekonomsko izvedljiva rešitev.
(23)
Sulfanilna kislina je čist izdelek, njene osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti pa so enake ne glede na državo porekla. Ugotovljeno je bilo, da imajo izdelki, ki jih proizvajajo in prodajo proizvajalci izvozniki v zadevnih državah na domačem trgu in v tretjih državah, ter izdelki, ki jih proizvajalec Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, enake osnovne fizikalne in kemične lastnosti in v glavnem enako uporabo ter se zato štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA DAMPINGA
(24)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je Komisija preučila, ali je damping trenutno prisoten in ali obstaja verjetnost, da se bo nadaljeval ali ponovno pojavil zaradi morebitnega izteka veljavnih ukrepov za uvoz iz LRK in Indije.
1. Uvodne ugotovitve
1.1 LRK
(25)
Na začetku pregleda zaradi izteka ukrepa je Komisija vzpostavila stik z 39 znanimi kitajskimi proizvajalci izvozniki in kitajskimi organi. Noben od teh proizvajalcev ni bil pripravljen sodelovati.
(26)
Komisija je kitajske organe in zadevne proizvajalce izvoznike obvestila, da namerava uporabiti najboljša dostopna dejstva za svoje ugotovitve na podlagi člena 18 osnovne uredbe. Stranke v zvezi s tem niso predložile nobenih pripomb.
(27)
Zato je bilo treba ugotovitve glede dampinga in verjetnosti ponovitve dampinga osnovati na razpoložljivih dejstvih, tj. informacijah, ki jih je predložil vložnik, zlasti pa na informacijah iz zahtevka za pregled ter podatkih Eurostata.
(28)
V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so bile v Unijo iz LRK uvožene le majhne količine zadevnega izdelka.
1.2 Indija
(29)
Po začetku pregleda zaradi izteka ukrepa je Komisija vzpostavila stik s 25 znanimi indijskimi proizvajalci izvozniki, od katerih je le eden, družba Kokan, odgovoril na vprašalnik in sodeloval v preiskavi. Ta družba je predstavljala večino indijskega izvoza v Unijo v OPP.
(30)
Ta proizvajalec izvoznik je v obravnavanem obdobju deloval v skladu z cenovno zavezo, ki jo je sprejela Komisija. Ugotovljeno je bilo, da je bil sporazum spoštovan.
2. Damping
2.1 LRK
2.1.1 Primerljiva država
(31)
V skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi cene ali konstruirane vrednosti, pridobljene v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).
(32)
V prvotni preiskavi je bila Indija uporabljena kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti v zvezi z LRK. Obvestilo o začetku je navajalo Indijo kot primerljivo državo, zainteresirane strani pa so bile pozvane, da predložijo pripombe glede tega. Prejeta ni bila nobena pripomba in nič ni kazalo na to, da Indija ni več ustrezna primerljiva država. Industrija Unije je v zahtevku za pregled predlagala ZDA kot primerljivo državo, vendar je bil predlog zavrnjen, ker v ZDA obstaja samo en proizvajalec, ameriški trg pa že več kot 20 let varujejo protidampinške in izravnalne dajatve na uvoz sulfanilne kisline iz LRK in Indije. Zato je bila Indija izbrana kot primerljiva država tudi v okviru te preiskave.
(33)
Zato so bili uporabljeni podatki sodelujočega indijskega proizvajalca izvoznika.
2.1.2 Normalna vrednost
(34)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe je bila normalna vrednost določena na podlagi podatkov sodelujočega proizvajalca v primerljivi državi, tj. družbe Kokan. Kot osnova za določitev normalne vrednosti se je uporabila domača prodaja (glej uvodne izjave 42-47).
2.1.3 Izvozna cena
(35)
Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali in zato ni bilo na voljo specifičnih podatkov o kitajskih cenah, je bila izvozna cena določena na podlagi dostopnih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe, v ta namen pa so bili uporabljeni tudi statistični viri (Eurostat). Šteje se, da je ta vir informacij blizu dejanske cene, ki jo kitajski izvozniki zaračunajo strankam v Uniji.
2.1.4 Primerjava
(36)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.
(37)
V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe je bil po potrebi izveden ustrezen popravek izvozne cene v obliki prilagoditev. Da bi se določila izvozna cena na ravni franko tovarna in na podlagi informacij, predloženih v zahtevku za pregled, je Komisija prilagodila cene CIF na podlagi podatkov Eurostata za prevoz, zavarovanje, manipulativne stroške in stroške kredita. Te prilagoditve znašajo 5 % do 10 % cene CIF.
2.1.5 Damping
(38)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno.
(39)
Ker kitajski izvozniki niso želeli sodelovati, ni bilo na voljo nobenih podatkov o naboru uvoženih izdelkov. Čeprav ni informacij o količini uvoza sulfanilne kisline prečiščene kakovosti in sulfanilne kisline tehnične kakovosti, je obstajalo mnenje, da so bile uvozne cene Eurostata na ravni, ki v primerjavi z normalnimi vrednostmi primerljive države niso kazale na obstoj dampinga, tudi če bi bil celoten uvoz v obliki sulfanilne kisline prečiščene kakovosti, ki je v povprečju 20 % dražja od sulfanilne kisline tehnične kakovosti.
(40)
Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 28, je bil obseg uvoza iz Kitajske v OPP zelo majhen. Na splošno je v zadevnih industrijah sprejeto, da imajo ad hoc pošiljke majhnih količin sulfanilne kisline bistveno višje cene na enoto kot redna naročila večjih količin, kar lahko razloži visoko raven uvoznih cen v poročilu Eurostata.
(41)
Čeprav je bil na podlagi dostopnih podatkov ugotovljen negativni damping, tak sklep ne pomeni veliko zaradi majhnih uvoženih količin in ker ni informacij o uvoženem naboru izdelkov, kar je pomembno zaradi znatne razlike v ceni med prečiščenim izdelkom in izdelkom tehnične kakovosti.
2.2 Indija
2.2.1 Normalna vrednost
(42)
Domača prodaja edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka je bila opravljena v reprezentativnih količinah in v običajnem poteku trgovanja v smislu člena 2(4) osnovne uredbe.
(43)
Za vsako vrsto izdelka je bil določen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.
(44)
Vsa domača prodaja je bila izvedena po neto prodajni ceni, ki je bila enaka ali višja od izračunanih stroškov proizvodnje, tako da so dobičkonosne domače prodaje predstavljale več kot 80 % celotnega obsega prodaje posamezne vrste izdelka. Vsa domača prodaja je bila opravljena po neto prodajni ceni, ki je bila enaka ali višja od izračunanih stroškov proizvodnje, tako da je dobičkonosna domača prodaja predstavljala več kot 80 % celotnega obsega prodaje vsake vrste izdelka.
(45)
Vložnik je trdil, da je pritisk kitajskega uvoza na indijski trg izkrivil indijske domače cene in s tem tudi določanje normalne vrednosti.
(46)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 44, je dobičkonosna domača prodaja predstavljala več kot 80 % skupnega obsega prodaje posameznih vrst izdelka, tako da je morala biti normalna vrednost osnovana na dejanski domači ceni. Ne glede na to, ali je kitajski uvoz izvajal negativni pritisk na indijskem domačem trgu, se normalna vrednost določi tako, da tak pritisk ne vpliva na oceno. Če bi bilo 80 % prodaje ali manj določene vrste izdelka dobičkonosne, bi določanje normalne vrednosti temeljilo samo na tej dobičkonosni prodaji. Poleg tega bi normalna vrednost temeljila na celotnih stroških proizvodnje in razumni stopnji dobička, če bi celotna prodaja določene vrste izdelka povzročila izgubo.
(47)
Zato Komisija meni, da je glede izračuna normalne vrednosti trditev vložnika brezpredmetna.
2.2.2 Izvozna cena
(48)
Zadevni izdelek je bil izvožen neodvisnim strankam v Uniji, izvozna cena pa je bila določena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe, in sicer na podlagi izvoznih cen, ki so bile dejansko plačane ali so plačljive.
(49)
Vložnik je trdil, da gre za protislovje med razvojem cene benzena in razvojem cene indijskega izvoza v Unijo. Ugotovil je, da je to toliko bolj očitno, saj je trdil, da je najnižja cenovna zaveza, ki jo sprejme Komisija, indeksirana na osnovi razvoja cene benzena. Vložnik je tudi trdil, da so zaradi te cenovne zaveze cene izvoza glavnega indijskega proizvajalca izvoznika nereprezentativne.
(50)
Komisija je ugotovila, da benzen kot surovina za proizvodnjo anilina, ki je glavna surovina za sulfanilno kislino, ne more predstavljati več kot 50 % do 60 % proizvodne cene zadevnega izdelka. Poleg tega pa indeksacijska klavzula cenovne zaveze omejuje učinek razvoja cene benzena na najnižjo ceno. Spoštovanje najnižje cenovne zaveze je bilo preverjeno med pregledom na terenu in ugotovljeno je bilo, da je bila raven izvoznih cen stalno in znatno višja od najnižjih cen, predvidenih v zavezi, kar je omejevalo njen učinek.
(51)
Vložnik je tudi trdil, da so indijski proizvajalci izvozniki po vsej verjetnosti izvozili manjše količine v Unijo, ki bi pritegnile visoke promptne cene in tako umetno zvišale raven izvoznih cen.
(52)
Preiskava ni razkrila nobene take prodaje s strani družbe Kokan, glavnega indijskega proizvajalca izvoznika. Za veliko večino (čez 99 %) prodaje drugih indijskih izvoznikov v Unijo je bilo tudi ugotovljeno, da je šlo za količine, ki jih ni bilo mogoče šteti za promptne prodaje.
(53)
Glede na zgornje ugotovitve je treba zavrniti trditve vložnika o pomanjkanju reprezentativnosti cen indijskega izvoza v Unijo.
2.2.3 Primerjava
(54)
Normalna vrednost in izvozna cena sta bili primerjani na podlagi franko tovarna. Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.
(55)
Na tej podlagi so se opravile prilagoditve v zvezi s stroški prevoza in zavarovanja, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in dodatnimi stroški, stroški pakiranja in kredita, popusti in provizijami, če se je pokazalo, da vplivajo na primerljivost cen. Ta prilagoditev znaša med 6 % in 10 % cene CIF meja Unije.
2.2.4 Damping
(56)
V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe se je tehtana povprečna normalna vrednost, določena za podobni izdelek, primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno zadevnega izdelka.
(57)
Na podlagi tega je bila stopnja dampinga, izračunana za sodelujočega proizvajalca izvoznika, negativna. Zato v OPP ni prišlo do dampinga.
(58)
Vložnik je trdil, da sklepnih ugotovitev o odsotnosti dampinga na ravni glavnega proizvajalca izvoznika ni mogoče razširiti na druge indijske proizvajalce izvoznike, ker njegove izvozne cene temeljijo na najnižji uvozni cenovni zavezi.
(59)
Vendar so bile izvozne cene glavnega indijskega proizvajalca izvoznika določene na znatno višji ravni, kot so bile najnižje cene njegove zaveze. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je bila raven izvoznih cen drugih indijskih proizvajalcev na podlagi Eurostatovih podatkov znatno višja od izvoznih cen glavnih proizvajalcev izvoznikov. Poleg tega je preiskava pokazala, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik svoje izvozne cene v tretje države, za katere ne velja niti zaveza niti protidampinška dajatev, določil na podobni ravni kot izvozne cene za Unijo, zato niso predstavljale dampinga. Zato Komisija ugotavlja, da so bile indijske izvozne cene določene neodvisno od cenovne zaveze in v skladu s tržnimi pogoji.
(60)
Trditev vložnika, da bi bilo treba ugotoviti damping pri drugih indijskih proizvajalcih izvoznikih, je bila zavrnjena.
3. Verjetnost ponovitve dampinga
3.1 Uvodne ugotovitve
(61)
Ameriški protidampinški ukrepi na uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Indije in LRK in izravnalni ukrepi glede Indije so v veljavi od leta 1992. Leta 2011 je ameriško ministrstvo za trgovino podaljšalo veljavne izravnalne dajatve na uvoz iz Indije na ravni 43,7 %, veljavne protidampinške ukrepe za uvoz iz Indije in LRK pa v razponu od 19,1 % do 114,8 %. Ta stopnja ukrepov je dejansko zaprla ameriški trg za uvoz iz Indije in Kitajske.
3.2 LRK
(62)
Proizvodna zmogljivost v LRK je bila ocenjena na podlagi podatkov, ki jih je predložil proizvajalec Unije in edini proizvajalec iz ZDA Nation Ford Chemical Company („NFC“), in sicer v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ameriškega protidampinškega ukrepa za uvoz sulfanilne kisline s poreklom iz Kitajske (objava USITC št. 4270).
(63)
NFC je navedel, da bi proizvodne zmogljivosti v LRK dosegle letno proizvodnjo 65 500 ton sulfanilne kisline, kar je v skladu z oceno vložnika, ki je na podlagi študije kitajske industrije trdil, da je razpoložljiva zmogljivost na Kitajskem 65 500 do 82 000 ton. Neizkoriščene zmogljivosti so bile ocenjene na 20 %, kar bi pomenilo med 13 100 ton in 16 400 ton. To je več kot dvakratna poraba Unije v OPP.
(64)
Nadalje je vložnik trdil, da je kitajskim izvoznikom uspelo vstopiti na indijski trg, to trditev pa je utemeljil s predložitvijo statističnih podatkov, ki temeljijo na podatkovni bazi indijske vlade o izvozu in uvozu. Navedeni podatki pomenijo veliko povečanje kitajskega izvoza sulfanilne kisline prečiščene kakovosti v Indijo v OPP v primerjavi s prejšnjimi obdobji po cenah, ki nelojalno nižajo domače prodajne cene sulfanilne kisline prečiščene kakovosti sodelujočega indijskega proizvajalca. Ker je bila normalna vrednost sulfanilne kisline prečiščene kakovosti, ob ustreznem upoštevanju stroškov prevoza in zavarovanja, določena na podlagi domače prodaje sulfanilne kisline prečiščene kakovosti edinega sodelujočega indijskega proizvajalca v reprezentativnih količinah v razponu od 92 500 INR do 112 500 INR (razpon je naveden zaradi zaupnosti), podatki potrjujejo, da je kitajski uvoz sulfanilne kisline prečiščene kakovosti vstopil na indijski trg po dampinških cenah v razponu od 82 500 INR do 92 500 INR (razpon je naveden zaradi zaupnosti). Ugotovljeni damping uvoza na indijski trg je prispeval k oceni pričakovanega ravnanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov, če bi se veljavnost trenutnih ukrepov iztekla.
(65)
Ob upoštevanju znatnih neizkoriščenih zmogljivosti kitajskih proizvajalcev izvoznikov in informacij o njihovem oblikovanju cen na tretjih trgih, ki jih ne varujejo ukrepi trgovinske zaščite, obstaja verjetnost ponovitve dampinga, če bi se ukrepi odpravili.
3.3 Indija
(66)
Skupne zmogljivosti Indije so tudi bile ocenjene na podlagi podatkov NFC in edinega proizvajalca Unije.
(67)
Vložnik je ocenil celotno zmogljivost Indije na približno 13 500 ton, od tega pa se 2 700 ton lahko šteje za neizkoriščeno zmogljivost. Te številke so v celoti v skladu s podatki, ki jih je v ameriški preiskavi predložil NFC, edini proizvajalec v ZDA.
(68)
Vložnik je trdil, da neizkoriščena zmogljivost 2 700 ton predstavlja grožnjo za njegovo prodajo, saj gre za znaten del porabe Unije, te neizkoriščene zmogljivosti pa se bodo verjetno povečale zaradi vse večje prisotnosti kitajskih izdelkov na indijskem trgu, spodbujanje izvoza pa se bo zato še povečalo.
(69)
V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da je glavni indijski proizvajalec izvoznik leta 2013 opustil svoj status izvozno usmerjene enote, ker je nameraval povečati svojo prodajo na domačem trgu. Ta prodaja je bila resno omejena s pogoji sheme EOU. Družba je potrdila, da kljub rastočemu kitajskemu uvozu ni občutila velikega pritiska kitajskih konkurentov, kar zadeva sulfanilno kislino tehnične kakovosti (izdelek, za katerega se družba Kokan zelo zanima) in da ima indijski trg po njihovi presoji dobre možnosti za razvoj. Zato ni razlogov za predpostavko, da bi bile neizkoriščene zmogljivosti indijskih proizvajalcev preusmerjene na Unijo zaradi domnevnega pritiska Kitajske na indijski trg.
(70)
Ne glede na ocenjene indijske neizkoriščene zmogljivosti se zdi, da ponovitev dampinga ni verjetna, saj niti izvoz v Unijo niti v tretje države ni bil dampinški.
(71)
Preiskava ni pokazala, da je sodelujoči proizvajalec izvoznik uporabil drugačno določanje cen pri prodaji tretjim državam v primerjavi s cenami izvoza v Unijo. Cene izvoza v tretje države, ki je bil kar precejšen, so bile na ravni, primerljivi s prodajnimi cenami industrije Unije za nepovezane stranke.
(72)
Vložnik je v svojih pripombah po razkritju predložil nove statistične podatke, na podlagi katerih je trdil, da je bil indijski izvoz v Turčijo dampinški.
(73)
Komisija je ugotovila in preiskala podobne količine indijskega izvoza v Turčijo in ugotovila, da je prišel od sodelujočega proizvajalca izvoznika. Zato je Komisija svoje izračune v zvezi z naborom izdelkov in cenovnimi ravnmi lahko oprla na natančnejše in podrobnejše podatke. Komisija potrjuje, da zadevni obseg izvoza ni bil dampinški.
3.4 Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(74)
Ker je LRK odklonila sodelovanje in zato tudi ni bilo na voljo nobenih specifičnih podatkov o neizkoriščenih zmogljivosti posameznih kitajskih družb in njihovem oblikovanju cen v tretjih državah, so bile ugotovitve oblikovane na podlagi razpoložljivih dejstev.
(75)
Glede na to, da razpoložljivi podatki kažejo na visoko neizkoriščeno zmogljivost Kitajske in dampinško obnašanje na trgih tretjih držav, ter zaradi privlačne ravni cen na trgu Unije, je ponovitev dampinga verjetna.
(76)
Vendar verjetnost ponovitve dampinga s strani Indije ni bila ugotovljena, ker ni prišlo do dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ker je indijska neizkoriščena zmogljivost znatno nižja od kitajske in ker so ravni izvoznih cen za Unijo in druge države visoke.
D. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE ŠKODE
1. Proizvodnja Unije in opredelitev industrije Unije
(77)
V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je podobni izdelek v Uniji proizvajal en proizvajalec Unije, ki torej predstavlja 100 % proizvodnje Unije in pomeni industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
2. Potrošnja Unije
(78)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi naslednjega:
-
obsega prodaje podobnega izdelka industrije Unije na trgu Unije,
-
obsega uvoza sulfanilne kisline (na ravni TARIC) na trg Unije, kot ga je sporočil Eurostat.
(79)
Glede na to, da je proizvajalec industrije Unije en sam, obstaja pa tudi samo en proizvajalec izvoznik iz ZDA, je treba zaradi spoštovanja zaupnosti poslovnih informacij predložiti informacije v preglednici v indeksirani obliki.
Tabela 1
Potrošnja na trgu Unije
Obseg (indeks)
2010
2011
2012
OPP
Potrošnja Unije (2010 = 100)
100
106
106
114
Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki.
(80)
Preiskava je pokazala, da se je trg za sulfanilno kislino v obravnavanem obdobju postopoma razširil in povečal, do konca OPP pa se je povečal za 14 %.
3. Uvoz iz zadevnih držav
(a) Obseg uvoza in tržni delež
Tabela 2
Uvoz iz zadevnih držav
Obseg uvoza (indeks)
2010
2011
2012
OPP
LRK
100
77
14
1
Indija
100
422
187
52
Zadevne države skupaj
100
110
30
6
Vir: Eurostat.
Tabela 2(a)
Uvoz iz zadevnih držav
Obseg uvoza (razponi) (15)
2010
2011
2012
OPP
LRK
650 - 1 000
500 - 800
90 - 250
10 - 60
Indija
50 - 200
250 - 550
100 - 250
10 - 80
Zadevne države skupaj
700 - 1 200
750 - 1 350
190 - 500
20 - 140
Vir: Eurostat
Tabela 3
Tržni delež zadevnih držav
Tržni delež (indeks)
2010
2011
2012
OPP
Tržni delež uvoza iz LRK
100
73
13
1
Tržni delež uvoza iz Indije
100
397
177
46
Zadevne države skupaj
100
103
28
5
(81)
Če upoštevamo vsako državo posebej, se je obseg uvoza iz LRK med letom 2010 in OPP znižal za 99 %, njegov tržni delež pa se je v istem obdobju tudi zmanjšal za 99 %.
(82)
Količina uvoza s poreklom iz Indije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 48 %, njegov tržni delež pa se je v istem obdobju zmanjšal za 54 %.
(83)
Skupni obseg uvoza sulfanilne kisline iz zadevnih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 94 %, v OPP pa se je spustil na zelo nizko raven. Prav tako se je tržni delež uvoza sulfanilne kisline iz zadevnih držav zmanjšal za 95 % v obravnavanem obdobju, v OPP pa je dosegel zelo nizko raven.
(b) Cene uvoza
Tabela 4
Povprečne cene uvoza sulfanilne kisline iz zadevnih držav
2010
2011
2012
OPP
Cena uvoza iz LRK (indeks) (2010 = 100)
100
92
104
164
Cena uvoza iz Indije (indeks) (2010 = 100)
100
79
84
92
Povprečne cene uvoza iz zadevnih držav (indeks) (2010 = 100)
100
93
104
126
Vir: Eurostat.
Tabela 4a
Povprečne cene uvoza sulfanilne kisline iz zadevnih držav
Cenovni razponi (16)
2010
2011
2012
OPP
Cene uvoza iz LRK
1 000 - 1 400
950 - 1 350
1 000 - 1 400
1 700 - 2 500
Cena uvoza iz Indije
1 200 - 1 800
1 000 - 1 400
1 100 - 1 500
1 300 - 1 700
Povprečne uvozne cene zadevnih držav
1 000 - 1 800
950 - 1 400
1 000 - 1 500
1 300 - 2 500
Vir: Eurostat.
(84)
Povprečna cena uvoza sulfanilne kisline iz LRK se je v letu 2011 rahlo znižala za 8 %, nato pa se je povečevala in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegla zelo veliko povečanje v višini 64 %.
(85)
Povprečna cena zadevnega izdelka iz Indije se je znižala tudi v letu 2011, in sicer za 21 %, od takrat pa je postopoma naraščala, vendar je še vedno ostala 8 % pod ravnjo cen iz leta 2010.
(c) Ravni nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen
(86)
Zaradi majhne količine, ki so jo prodali kitajski proizvajalci izvozniki, in ker ni informacij o naboru uvoženih izdelkov, ni bilo mogoče izračunati pomembnega nelojalnega nižanja prodajnih in ciljnih cen. Na podlagi predpostavke glede kitajskih uvoznih cen Eurostata v uvodni izjavi 39 ni bilo ugotovljenega nobenega nelojalnega nižanja prodajnih ali ciljnih cen v OPP.
(87)
Na podlagi statističnih podatkov o uvozu, ki jih je zagotovila industrija Unije, kot je opisano v uvodni izjavi 64, je bilo ugotovljeno, da so kitajske cene prečiščene sulfanilne kisline na indijskem trgu, prilagojene z uvozno dajatvijo Unije v višini 6,5 % za zadevni izdelek in stroški, nastalimi po uvozu (2 % stroškov carinjenja), nelojalno nižale prodajne in ciljne cene industrije Unije za 5 % do 15 %.
(88)
V primeru Indije ni bilo ugotovljeno nelojalno nižanje prodajne in ciljne cene. Ker izračun temelji na podatkih o prodaji edinega sodelujočega proizvajalca izvoznika, natančnih zneskov zaradi spoštovanja zaupnosti poslovnih informacij ni mogoče razkriti. Ugotovljeno nelojalno nižanje prodajne in ciljne cene je bilo med - 20 % in - 40 %.
(89)
Po razkritju in pripombah, ki jih je predložil proizvajalec Unije, je Komisija izračunala nelojalno nižanje prodajnih in ciljnih cen za preostali del indijskega uvoza na podlagi Eurostatovih podatkov. V skladu s tem ni bilo ugotovljeno nobeno nelojalno nižanje prodajnih in ciljnih cen v zvezi s tem uvozom. Zato se potrdijo ugotovitve iz uvodne izjave 88. Poleg tega je bila opravljena primerjava med cenami zadevnega izdelka, ki ga proizvaja in prodaja industrija Unije, ter cenami zadevnega izdelka, ki ga prodajajo indijski izvozniki drugje po svetu. Ta primerjava ni pokazala nobenega nelojalnega nižanja cen in prodaje.
(90)
Poleg tega je proizvajalec Unije predložil nove izračune, ki dokazujejo, da je bila leta 2012 razlika med povprečno ceno indijskega uvoza in prodajo proizvajalca Unije zelo nizka. Vendar Komisija ni mogla sprejeti takega izračuna, ker ni upošteval dejstva, da indijski uvoz sestoji pretežno iz izdelka tehnične kakovosti, medtem ko proizvajalec Unije prodaja izključno sulfanilno kislino prečiščene kakovosti, ki je približno 20 % dražja.
4. Uvoz iz drugih tretjih držav
(91)
Z izjemo treh zanemarljivih transakcij (leta 2010 in 2011 iz Švice in ene transakcije v letu 2012 iz Malezije), je bila v obravnavanem obdobju vsa sulfanilna kislina iz drugih tretjih držav uvožena iz ZDA.
Tabela 5
Uvoz sulfanilne kisline iz drugih tretjih držav (ZDA)
2010
2011
2012
OPP
Obseg uvoza iz ZDA (indeks)
100
267
253
299
Tržni delež uvoza iz ZDA (indeks)
100
180
171
188
Povprečne cene uvoza iz ZDA (indeks)
100
95
101
102
Vir: Eurostat
(92)
Obseg in tržni delež uvoza sulfanilne kisline iz ZDA sta se v obravnavanem obdobju znatno povečala, in sicer za 199 % oziroma 88 %. Glede na to, da je ostal v istem obdobju tržni delež industrije Unije sorazmerno stabilen, je uvoz iz ZDA prevzel trg, ki so ga zapustili kitajski in indijski izvozniki.
(93)
Ravni cen ameriškega uvoza so ostale v obravnavanem obdobju precej stabilne in so imele enak razpon kot ravni cen proizvajalca Unije. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni bilo nelojalnega nižanja cen s strani uvoza iz ZDA.
5. Položaj industrije Unije
(94)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(95)
Zaradi spoštovanja zaupnih poslovnih podatkov je bilo treba informacije v zvezi z industrijo Unije predstaviti v indeksirani obliki.
5.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
Tabela 6
Proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti
2010
2011
2012
OPP
Proizvodnja v tonah (indeks)
100
87
99
107
Zmogljivost v tonah (indeks)
100
100
100
100
Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti (indeks)
100
87
99
107
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(96)
Proizvodnja industrije Unije je bila v OPP za 7 % višja kot na začetku obravnavanega obdobja. Zmogljivost industrije Unije je v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena, zato se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti spreminjala tako kot proizvodnja, in sicer se je v OPP povečala za 7 %.
(97)
Treba je opozoriti, da je industrija Unije ohranila zadovoljivo raven izkoriščenosti zmogljivosti v obravnavanem obdobju, razen leta 2011, in ji je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom uspelo doseči optimalno raven.
(98)
Po razkritju je industrija Unije trdila, da je v celotnem obravnavanem obdobju samo v OPP dosegla optimalno raven izkoriščenosti zmogljivosti, kar kaže na to, da se je njeno okrevanje šele začelo in je še vedno šibko.
(99)
Ta pripomba v oceni Komisije ne spreminja ugotovitev iz uvodne izjave 97, ki nikakor niso v nasprotju s pripombami industrije Unije.
5.2 Končne zaloge
Tabela 7
Obseg končnih zalog
2010
2011
2012
OPP
Končne zaloge v tonah (indeks)
100
576
328
171
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(100)
Raven zalog industrije Unije ob koncu leta se je občutno povečala leta 2011 in se je nato zniževala, vendar v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ostaja 71 % nad ravnjo iz leta 2010. Sicer pa na podlagi obsega proizvodnje v OPP raven končnih zalog predstavlja manj kot en mesec proizvodnje.
5.3 Obseg prodaje in tržni delež
Tabela 8
Obseg prodaje in tržni delež
2010
2011
2012
OPP
Obseg prodaje v tonah (indeks)
100
70
97
104
Tržni delež % (indeks)
100
66
92
92
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(101)
Obseg prodaje industrije Unije se je povečal za 4 % v primerjavi z ravnmi na začetku obravnavanega obdobja. V letu 2011 je zelo padel, nato pa se je enakomerno povečeval.
(102)
V smislu tržnega deleža se lahko uspešnost industrije Unije v obravnavanem obdobju šteje za stabilno, razen leta 2011, ko se je podobno kot prodaja zmanjšal tudi tržni delež industrije Unije. V naslednjih letih sta se tako prodaja kot tržni delež povečevala. Čeprav je tržni delež proizvajalca Unije v OPP ostal nekoliko pod ravnjo iz leta 2010, je treba omeniti, da je industriji Unije uspelo sodelovati pri rasti potrošnje v Uniji in da je imela znaten tržni delež na trgu Unije v celotnem obravnavanem obdobju.
(103)
Po razkritju je industrija Unije v svojih pripombah navedla, da je njen tržni delež zelo nestabilen, ker je pri sulfanilni kislini predvsem pomembna cena, in navedla primer iz leta 2011, ko se je tržni delež industrije Unije močno zmanjšal.
(104)
V zvezi s tem je treba poudariti, da je izguba tržnega deleža leta 2011 sovpadla z zvišanjem cen proizvajalca Unije zaradi tržnih gibanj v navedenem času. Preiskava je dejansko pokazala, da so se leta 2011 uvozne cene iz vseh držav zmanjšale za 5 % do 20 %. Poudariti je treba, da je bil glede na dosegljive statistične podatke predvsem ameriški uvoznik tisti, ki je prevzel izgubljeni tržni delež industrije Unije.
5.4 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
Tabela 9
Prodajne cene
2010
2011
2012
OPP
Povprečne prodajne cene v EUR/tono (indeks)
100
109
108
112
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(105)
Prodajne cene industrije Unije na trgu Unije so se v obravnavanem obdobju povečale za 12 %, kar je bilo posledica prenosa zvišanja cene glavne surovine (anilin).
5.5 Zaposlenost in produktivnost
Tabela 10
Zaposlenost in produktivnost
2010
2011
2012
OPP
Zaposlenost (indeks)
100
100
117
117
Produktivnost dela (indeks)
100
88
85
91
Povprečni stroški dela (indeks)
100
105
102
116
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(106)
Zaposlenost v ekvivalentu polnega delovnega časa se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečala za 17 %. Povprečni stroški dela so se v obravnavanem obdobju povečevali in v OPP dosegli 16 % v primerjavi z letom 2010. Ker se je proizvodnja povečala samo za 7 %, kot je prikazano v uvodni izjavi 96, se je produktivnost dela v obravnavanem obdobju zmanjšala za 9 %.
5.6 Dobičkonosnost
Tabela 11
Dobičkonosnost
2010
2011
2012
OPP
Dobičkonosnost (indeks)
100
96
20
65
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(107)
Dobičkonosnost industrije Unije za podobni izdelek se je v obravnavanem obdobju zmanjšala in je bila rahlo nižja od optimalne ravni po navedbah industrije Unije, vendar je treba omeniti, da je še vedno ostala pozitivna v celotnem obravnavanem obdobju.
(108)
Zmanjšanje dobičkonosnosti je večinoma posledica povečanja povprečnih stroškov proizvodnje, ki so se med letom 2010 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečali za skoraj 20 % in ki jih ni bilo mogoče v celoti izravnati z 12-odstotnim povišanjem prodajne cene, kot je navedeno v uvodni izjavi 105.
5.7 Naložbe, donosnost naložb in denarni tok
Tabela 12
Naložbe, donosnost naložb in denarni tok
2010
2011
2012
OPP
Letne naložbe (indeks)
-
100
133
57
Donosnost naložb (indeks)
100
86
30
103
Denarni tok (indeks)
100
116
68
82
(109)
Preiskava je pokazala, da industrija Unije v letu 2010 ni mogla vlagati. Posledično so se naložbe v industrijo sulfanilne kisline zmanjšale za 43 % od leta 2011 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom, njihov obseg v absolutnem smislu pa se lahko šteje za nizkega, in sicer v glavnem v zvezi z vzdrževalnimi dejavnostmi. Te ugotovitve se skladajo z donosnostjo naložb in nizko donosnostjo, doseženo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.
(110)
Donosnost naložb se je v letih 2011 in 2012 ujemala z dobičkonosnostjo. V OPP se je donosnost naložb izboljšala in dosegla enako raven kot v letu 2010 zaradi večje dobičkonosnosti med letom 2012 in OPP (glej tabelo 11).
(111)
Raven denarnega toka je precej nihala, vendar je ostala pozitivna v celotnem obravnavanem obdobju. V OPP se je denarni tok zmanjšal za 18 % v primerjavi z ravnjo iz leta 2010. Industrija Unije ni poročala o kakršnih koli težavah pri zbiranju kapitala v obravnavanem obdobju.
5.8 Obseg dampinga in okrevanje po preteklem dampingu
(112)
Kot je bilo ugotovljeno v uvodnih izjavah 41 in 57 do 60, obstoj dampinga iz zadevnih držav v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni bil ugotovljen.
(113)
Ob upoštevanju odsotnosti dampinškega uvoza iz LRK in Indije, povečanja obsega prodaje in cen ter stopnje izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije je mogoče sklepati, da so bili ukrepi uspešni in da si je industrija Unije v obravnavanem obdobju opomogla od učinkov preteklega dampinga. V OPP so bila ugotovljena določena zmanjšanja nekaterih kazalcev škode, kot sta dobičkonosnost in tržni delež, vendar tega ni mogoče pripisati uvozu iz zadevnih držav, ker je bil ta uvoz v tem obdobju na zelo nizki ravni. V vsakem primeru kazalniki škode, ki so se razvijali negativno, še vedno kažejo na vzdržno stanje za industrijo Unije.
5.9 Izvozna dejavnost industrije Unije
(114)
Industrija Unije je leta 2012 in v OPP izvozila zanemarljive količine, tako da izvoz ni imel nobenega vpliva na položaj industrije Unije.
6. Sklep o položaju industrije Unije
(115)
Čeprav povprečna raven cen, ki je bila določena za zadevni izdelek iz LRK in Indije v OPP, in njena primerjava s prejšnjimi leti nista najbolj zanesljiva podatka zaradi majhnega obsega uvoza, je preiskava pokazala, da je bil zadevni izdelek iz LRK in Indije uvožen v Unijo po nedampinških cenah.
(116)
Tržni delež industrije Unije je ostal razmeroma stabilen in obseg, ki so ga izgubile zadevne države, je prevzel uvoz iz ZDA na podobni cenovni ravni, kot jo ima industrija Unije. Industrija Unije je uspela povečati obseg prodaje in povprečne prodajne cene ter dosegla skoraj optimalno raven izkoriščenosti zmogljivosti.
(117)
Zmernega zmanjšanja tržnega deleža in dobičkonosnosti industrije Unije ni mogoče pripisati kitajskemu in indijskemu uvozu, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 113 zgoraj.
(118)
Zato se ugotovi, da industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni utrpela znatne škode.
(119)
Čeprav je industrija Unije imela nekaj pripomb glede analize škode, ki so bile obravnavane v uvodnih izjavah 89 do 90, 98 do 99 in 103 do 104, se je strinjala s splošno ugotovitvijo v zvezi z neobstojem znatne škode, zlasti v OPP.
7. Verjetnost ponovitve škode
(120)
Pri oceni verjetnosti ponovitve škode je pomembno poudariti, da pri optimalni izkoriščenosti zmogljivosti, ki je bila dosežena v OPP, industrija Unije ni mogla zadostiti celotni potrošnji Unije, zato je bilo treba pomemben del potrošnje Unije pokriti z uvozom.
(121)
Poleg tega industrija Unije proizvaja samo sulfanilno kislino prečiščene kakovosti, kar pomeni, da se morajo uporabniki, ki v proizvodnji raje uporabljajo sulfanilno kislino tehnične kakovosti, zanašati na uvoz.
(122)
Poleg tega je imela industrija Unije razmeroma stabilen tržni delež in je prodajala več stalnim strankam. Preiskava je pokazala, da morajo dobavitelji sulfanilne kisline za nekatere uporabnike prestati strog in drag postopek potrjevanja/preverjanja, zaradi česar so prehodi z enega dobavitelja na drugega težji.
(123)
V tem smislu je bila proučena verjetnost ponovitve škode v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe, če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov.
7.1 LRK
(124)
Ker nobeden od kitajskih proizvajalcev izvoznikov ni sodeloval v preiskavi, so ugotovitve glede LRK temeljile na najboljših dostopnih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe, zlasti na zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa.
(125)
Kot je že bilo ugotovljeno v uvodnih izjavah 63 in 75, imajo kitajski proizvajalci znatne neizkoriščene zmogljivosti za proizvodnjo sulfanilne kisline, tako da obstaja verjetnost ponovitve dampinga.
(126)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 64 in 87, razpoložljive informacije tudi kažejo na to, da je LRK nedavno prodala večje količine sulfanilne kisline v Indiji po cenah, ki so nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije.
(127)
Poleg tega pa se zdi, da statistični podatki o kitajskem uvozu na indijski trg, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 64, kažejo na to, da je Kitajska zainteresirana za prodajo predvsem sulfanilne kisline prečiščene kakovosti, ki bi neposredno konkurirala prodaji proizvajalca Unije, če bi bila usmerjena na trg Unije.
(128)
Vsa ta dejstva kažejo na to, da bi LRK lahko hitro izvozila večje količine sulfanilne kisline po dampinških cenah na trg Unije, pri tem pa ji ne bi bilo treba preusmeriti svoje prodaje iz drugih trgov, če bi se veljavnost ukrepov iztekla. Trg Unije je cenovno privlačen in bi kitajskim izvoznikom s povečanjem proizvodnje omogočil doseči ekonomijo obsega. V tem primeru bi bila industrija Unije soočena s takojšnjim padcem prodaje in prodajnih cen, kar bi posledično vplivalo na izkoriščenost zmogljivosti in dobičkonosnost. Če bi se ti kazalniki škode poslabšali, bi se okrevanje industrije Unije hitro ustavilo in nastala bi znatna škoda.
7.2 Indija
(129)
Kot je bilo sklenjeno v uvodni izjavi 76 glede Indije, ni nobene verjetnosti ponovitve dampinga, če bi ukrepi prenehali veljati. Na podlagi te ugotovitve analiza ponovitve škode ni potrebna.
8. Sklep o ponovitvi škode
(130)
Glede na ugotovitve preiskave, kot je obrazloženo v uvodnih izjavah zgoraj, bi odsotnost ukrepov po vsej verjetnosti povzročila znatno povečanje izvoza iz LRK po nizkih cenah, kar bi negativno vplivalo na finančno in gospodarsko uspešnost industrije Unije in povzročilo ponovitev znatne škode.
(131)
Verjetnost ponovitve škode v zvezi z Indijo ni bila analizirana zaradi negativnih ugotovitev glede ponovitve dampinga iz Indije.
E. INTERES UNIJE
1. Uvod
(132)
V zvezi s protidampinškimi ukrepi na uvoz sulfanilne kisline iz Indije je bilo ugotovljeno, da ne obstaja verjetnost ponovitve dampinga. Zato ni potrebna nobena ugotovitev v zvezi z interesom Unije.
(133)
Glede Kitajske je bilo v skladu s členom 21 osnovne uredbe preučeno, ali bi bila ohranitev obstoječih ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani različni zadevni interesi, tj. interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.
2. Interes industrije Unije
(134)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 113, so bili ukrepi uspešni in so industriji Unije omogočili, da utrdi svoj položaj. Hkrati je bilo v uvodni izjavi 130 tudi ugotovljeno, da bo industrija Unije verjetno občutila resno poslabšanje svojega položaja, če bi protidampinški ukrepi proti Kitajski prenehali veljati. Zato je mogoče sklepati, da bi nadaljevanje ukrepov proti Kitajski koristilo industriji Unije.
3. Interes uporabnikov
(135)
Vsi znani uvozniki so bili obveščeni o začetku pregleda. Komisija je prejela štiri v celoti izpolnjene vprašalnike in tri delne odgovore/pripombe uporabnikov sulfanilne kisline. Na podlagi teh podatkov je bilo ugotovljeno, da se vpliv stroškov zadevnega izdelka na stroške proizvodnje izdelkov na koncu proizvodne verige precej razlikuje med uporabniki glede na vrsto izdelka na koncu proizvodne verige.
(136)
Več uporabnikov (farmacevtski uporabniki in proizvajalci specialnih barvil) je priznalo, da sulfanilna kislina povzroča le zanemarljive proizvodne stroške in se zato šteje, da ukrepi v osnovi ne vplivajo na proizvodne stroške/cene.
(137)
Za druge uporabnike (proizvajalce dodatkov za cement in optičnih belil) pa sulfanilna kislina predstavljala 4 % do 12 % proizvodnih stroškov izdelkov nižje v proizvodni verigi. Ti uporabniki so prav tako navedli izgube v OPP in trdili, da so trenutno veljavne dajatve deloma odgovorne za njihov težaven položaj.
(138)
V zvezi s to trditvijo je treba opozoriti, da v OPP ni bilo skoraj nobenega uvoza iz LRK, zato dajatve proti Kitajski, ki bi zagotavljale primerno raven cen na trgu Unije, niso povzročile dodatnih stroškov za uporabnike v obravnavanem obdobju in torej ne morejo pojasniti težav, s katerimi so se srečevali. Do povišanja cen podobnega izdelka v obravnavanem obdobju je prišlo zaradi povišanja stroškov proizvodnje, ki ga je sprožila predvsem višja cena glavne surovine, kot je navedeno v uvodnih izjavah 105 in 108. Odprava dajatev za uvoz sulfanilne kisline iz Indije, kot je predlagano v tej uredbi, bi takoj olajšala dostop do dodatnega vira sulfanilne kisline na trgu Unije po konkurenčnih cenah, kar bi bilo v interesu uporabnikov. Zato se šteje, da ohranitev ukrepov za Kitajsko v prihodnosti ne bo povzročila nepotrebnih težav za uporabnike.
4. Interes uvoznikov
(139)
Vsi znani uvozniki so bili obveščeni o začetku pregleda. Eden od uvoznikov zadevnega izdelka je predložil delno izpolnjen vprašalnik, v katerem navaja, da sulfanilna kislina nima pomembne vloge v njegovi dejavnosti. Noben drug uvoznik ni odgovoril na vprašalnik ali predložil pisnega stališča ali pripomb. Ker ni bilo nobenega nadaljnjega sodelovanja s strani uvoznikov, je bilo sklenjeno, da ne bi bilo v nasprotju z njihovimi interesi, če se obdržijo ukrepi, uvedeni na uvoz iz LRK.
5. Sklepne ugotovitve
(140)
Glede na zgoraj navedeno je bilo sklenjeno, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov proti ohranitvi protidampinških ukrepov proti LRK.
F. OHRANITEV PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV PROTI LRK IN UKINITEV PROTIDAMPINŠKIH UKREPOV PROTI INDIJI
(141)
Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in okoliščinah, na podlagi katerih se je štelo za primerno, da se obstoječe protidampinške dajatve na uvoz sulfanilne kisline iz LRK ohranijo, na uvoz iz Indije pa se razveljavijo. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da predložijo pripombe v zvezi s tem razkritjem. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, če je bilo to upravičeno.
(142)
Iz zgoraj navedenega sledi, kakor določa člen 11(2) osnovne uredbe, da je treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za sulfanilno kislino s poreklom iz Kitajske, protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za sulfanilno kislino s poreklom iz Indije, pa je treba razveljaviti. Prav tako je treba razveljaviti trenutno veljavni Sklep Komisije o sprejetju zaveze družbe Kokan v zvezi z uvozom sulfanilne kisline.
(143)
Ob upoštevanju, da je industrija Unije šele nedavno oživela, bo Komisija spremljala uvoz zadevnega izdelka, če v zvezi s tem prejme zahtevo proizvajalca Unije. Spremljanje bo omejeno na obdobje dveh let po objavi te uredbe -
(144)
Ohranjanje ukrepov, določenih s to uredbo, za Kitajsko in razveljavitev ukrepov proti Indiji sta v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) osnovne uredbe -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz sulfanilne kisline, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja pred obračunom dajatev za neto ceno franko meja Unije za izdelke iz odstavka 1, je naslednja:
Država
Dokončna dajatev (%)
Ljudska republika Kitajska
33,7
3. Razveljavi se dokončna protidampinška dajatev na uvoz sulfanilne kisline, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2921 42 00 (oznaka TARIC 2921420060), s poreklom iz Indije, postopek v zvezi s tem uvozom pa se zaključi.
4. Sklep Komisije 2006/37/ES o sprejetju trenutno veljavnih zavez družbe Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indija) v zvezi z uvozom sulfanilne kisline se razveljavi.
5. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. decembra 2014