NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 390/2014
ze dne 14. dubna 2014,
kterým se zavádí program „Evropa pro občany“ na období 2014-2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 352 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s články 10 a 11 Smlouvy o Evropské unii má každý občan právo podílet se na demokratickém životě Unie a orgány Unie by měly občanům a reprezentativním sdružením dávat možnost projevovat a veřejně si vyměňovat své názory na všechny oblasti činnosti Unie a měly by udržovat otevřený, transparentní a pravidelný dialog s reprezentativními sdruženími a občanskou společností.
(2)
Prostřednictvím sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaným „Evropa 2020 - Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ se Unie a členské státy snaží zajistit růst, zaměstnanost, produktivitu a sociální soudržnost pro nadcházející desetiletí.
(3)
Ačkoli být občanem Unie s pevně stanovenými právy objektivně představuje přidanou hodnotu, Unie ne vždy účinně poukazuje na souvislost mezi řešením celé řady hospodářských a sociálních problémů a svými politikami. Působivé úspěchy, pokud jde o mír a stabilitu v Evropě, dlouhodobě udržitelný růst, stabilní ceny, účinnou ochranu spotřebitelů a životního prostředí a prosazování základních práv, tudíž ne vždy vedly k silnému pocitu sounáležitosti občanů s Unií.
(4)
Je zapotřebí nejrůznějších opatření a koordinovaného úsilí prostřednictvím činností na nadnárodní úrovni a na úrovni Unie, aby se Evropa přiblížila jejím občanům a umožnilo se jim plně se podílet na budování stále semknutější Unie. Evropská občanská iniciativa je jedinečnou příležitostí, jak občanům umožnit podílet se přímo na vytváření právních předpisů EU (3).
(5)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1904/2006/ES (4), vytyčilo akční program, jenž potvrdil potřebu prosazovat trvalý dialog s organizacemi občanské společnosti a městy či obcemi a potřebu podporovat aktivní účast občanů ve veřejném životě.
(6)
Průběžná hodnotící zpráva programu Evropa pro občany (2017-2013), spolu s veřejnou internetovou konzultací a dvěmi po sobě jdoucími konzultačními setkáními zúčastněných stran potvrdily, že je nový program „Evropa pro pro občany“ považován za důležitý jak organizacemi občanské společnosti, tak zúčastněnými jednotlivci. Bylo také potvrzeno, že by měl být stanoven tak, aby měl dopad na organizační úrovni, pokud jde o budování kapacit, i na osobní úrovni, pokud jde o zvyšování zájmu o problematiku Unie. Toto nařízení by tedy mělo zřídit program „Evropa pro občany“ na období 2014 až 2020 (dále jen „program“).
(7)
S ohledem na témata projektů, jejich začlenění do místních a regionálních souvislostí a na složení zúčastněných stran by měly existovat důležité synergie s dalšími programy Unie, zejména v oblastech vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
(8)
Program by měl pokrývat široké spektrum nejrůznějších akcí, mimo jiné setkání občanů, kontakty a debaty o otázkách občanství, akce na úrovni Unie, iniciativy určené ke zvyšování povědomí o významných okamžicích v evropských dějinách a k podpoře reflexe těchto okamžiků, iniciativy zaměřené na informování evropských občanů, zejména mladých lidí, o dějinách Unie a o fungování jejích orgánů, a rozpravy o otázkách evropské politiky s cílem oživit všechny aspekty veřejného života.
(9)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 2. dubna 2009 o svědomí Evropy a totalitě a v závěrech Rady ze zasedání ve dnech 9. a 10. června 2011 o povědomí o zločinech spáchaných totalitními režimy v Evropě se zdůrazňuje význam uchování vzpomínek v živé paměti jako prostředku k překonání minulostí a vytváření budoucnosti a je vyzdvižen význam úlohy Unie při zprostředkovávání, sdílení a uchovávání kolektivní paměti týkající se těchto zločinů. Je proto zapotřebí vzít v úvahu rovněž význam historických, kulturních a mezikulturních aspektů, jakož i stávající vazby mezi historickým povědomím a evropskou identitou.
(10)
Horizontální rozměr programu by měl zajistit zhodnocení a přenositelnost výsledků umožňující lepší dopad a dlouhodobou udržitelnost. Pořádané činnosti by proto měly mít vazbu na politický program Unie a občané by o nich měli být vhodným způsobem informováni.
(11)
Zvláštní pozornost je třeba věnovat vyváženému začleňování občanů a organizací občanské společnosti ze všech členských států do nadnárodních projektů a činností a jejich účasti na těchto projektech a činnostech při zohlednění mnohojazyčné povahy Unie a potřeby začlenit nedostatečně zastoupené skupiny.
(12)
Za možné účastníky programů Unie jsou považovány na jedné straně přistupující země, kandidátské a potenciální kandidátské země, jež využívají předvstupní strategie, a na straně druhé země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, a to v souladu s dohodami, jež s nimi byly uzavřeny. Podle článku rozhodnutí Rady 2001/822/ES (5) se programu mohou účastnit i zámořské země a území.
(13)
Vytvoření pevné a udržitelné demokracie a rozvoj prosperující občanské společnosti by měly být společnými cíli programu i nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (6). Unie nabízí zemím, kterým je evropský nástroj sousedství určen, privilegovaný vztah založený na oboustranném odhodlání prosazovat společné hodnoty a zásady.
(14)
Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení by mohly rovněž přispět k institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení.
(15)
Program by měl být pravidelně sledován a nezávisle hodnocen ve spolupráci s Komisí a členskými státy tak, aby bylo možné provádět úpravy nezbytné pro řádné plnění opatření.
(16)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny prostřednictvím přiměřených opatření v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných správních a finančních sankcí, a to podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) (dále „finanční nařízení“) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(17)
Přednost by měly mít granty na projekty, u nichž nebude rozhodující jejich rozsah, které však budou mít vysoký dopad, zejména ty, které přímo souvisejí s politikami Unie a jejichž cílem je podílet se na formování politického programu Unie. V souladu se zásadou řádného finančního řízení by se kromě toho mělo provádění programu dále zjednodušit používáním paušálních částek, paušálním financováním a uplatňováním sazeb jednotkových nákladů.
(18)
V zájmu zajištění kontinuity finanční podpory poskytované v rámci programu by toto nařízení mělo být použitelné ode dne 1. ledna 2014. Vzhledem k naléhavosti situace by toto nařízení tudíž mělo vstoupit v platnost bezprostředně po vyhlášení.
(19)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost, podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu nadnárodní a vícestranné povahy programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(20)
Finanční referenční částka programu ve smyslu bodu 18 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (9) je zahrnuta v tomto nařízení po celou dobu trvání programu, aniž jsou tím dotčeny rozpočtové pravomoci Evropského parlamentu a Rady vymezené Smlouvou o fungování Evropské unie.
(21)
Toto nařízení stanoví přechodná opatření pro sledování akcí zahájených před 31. prosincem 2013 podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci v rámci oblasti působnosti a cílů programu. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (10),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Tímto nařízením se na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 zavádí program „Evropa pro občany“ (dále jen „program“).
2. V rámci celkového cíle přiblížit Unii občanům jsou obecné cíle programu tyto:
a)
přispívat k tomu, aby občané chápali Unii, její dějiny a rozmanitost;
b)
podporovat evropské občanství a zlepšovat podmínky aktivního občanství a demokratické angažovanosti na úrovni Unie.
Článek 2
Konkrétní cíle programu
Program má tyto konkrétní cíle, uskutečňované prostřednictvím akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
prostřednictvím podněcování diskusí, úvah a vytváření sítí zvyšovat historické povědomí, povědomí o společných dějinách a hodnotách Unie a o cíli Unie, jímž je podpora míru, prosazování hodnot Unie a blahobyt jejích obyvatel;
b)
podporovat demokratickou angažovanost občanů a aktivní občanství na úrovni Unie, a to zvyšováním míry, v jaké občané chápou proces tvorby politik Unie, a podporou příležitostí ke společenské a mezikulturní angažovanosti a dobrovolnictví na úrovni Unie.
Článek 3
Struktura programu a podporované akce
1. Program, podporující evropské občanství v souladu s obecnými cíli uvedenými v čl. 1 odst. 2, je rozdělen do těchto dvou oddílů:
a)
„Evropské historické povědomí“;
b)
„Demokratická angažovanost a aktivní občanství“.
Tyto dva oddíly jsou doplněny horizontálními akcemi určenými k analýze, šíření a využívání výsledků projektů (akce „Zhodnocování“).
2. Za účelem dosažení svých cílů program financuje mimo jiné tyto druhy akcí, které jsou pořádány na nadnárodní úrovni nebo mají evropský rozměr:
a)
činnosti zaměřené na vzájemné učení a spolupráci, jako jsou:
-
setkávání občanů, partnerství měst, sítě partnerských měst,
-
projekty prováděné v rámci nadnárodních partnerství, včetně různých kategorií zúčastněných stran uvedených v článku 6,
-
projekty zaměřené na historické povědomí s evropským rozměrem,
-
výměny založené mimo jiné na využívání informačních a komunikačních technologií nebo sociálních médií;
b)
strukturální podpora organizací, jako jsou:
-
subjekty, jež sledují cíl v obecném zájmu Unie, jak jsou vymezeny v článku 177 nařízení (EU) č. 1268/2012,
-
kontaktní místa pro program Evropa pro občany;
c)
analytické činnosti na úrovni Unie, jako jsou:
-
studie zaměřené na otázky týkající se cílů programu;
d)
činnosti zaměřené na zvyšování informovanosti a šíření informací a určené k využívání a dalšímu zhodnocení výsledků podporovaných iniciativ a k upozorňování na osvědčené postupy, jako jsou:
-
akce na úrovni Unie, včetně konferencí, vzpomínkových akcí a slavnostního předávání cen,
-
vzájemná hodnocení, jednání odborníků a semináře.
3. Iniciativy související s akcemi uvedenými v odstavci 2 jsou popsány v příloze tohoto nařízení.
Článek 4
Opatření Unie
1. Opatření Unie mohou mít podobu grantů nebo veřejných zakázek.
2. Granty Unie mohou být poskytovány formou provozních grantů nebo grantů na akce.
3. Zadávání veřejných zakázek se týká pořizování služeb, například za účelem pořádání akcí, studií a výzkumu, nástrojů pro poskytování a šíření informací, sledování a hodnocení.
Článek 5
Účast v programu
Programu se mohou účastnit tyto země:
a)
členské státy EU;
b)
přistupující, kandidátské a potenciální kandidátské země v souladu s obecnými zásadami a podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie stanovenými v příslušných rámcových dohodách, rozhodnutích Rady přidružení nebo obdobných dohodách;
c)
země ESVO, které jsou stranami Dohody o EHP, v souladu s uvedenou dohodou.
Článek 6
Přístup k programu
Program je otevřen všem zúčastněným subjektům podporujícím evropské občanství a integraci, zejména místním a regionálním orgánům a organizacím, partnerským výborům, organizacím zabývajícím se výzkumem v oblasti evropské veřejné politiky (nezávislým skupinám odborníků), organizacím občanské společnosti (včetně sdružení přeživších) a kulturním, mládežnickým, vzdělávacím a výzkumným organizacím.
Článek 7
Spolupráce s mezinárodními organizacemi
Program může podporovat společné činnosti v oblasti své působnosti s příslušnými mezinárodními organizacemi, jako je Rada Evropy a UNESCO, na základě společných příspěvků a v souladu s finančním nařízením.
Článek 8
Provádění programu
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Za účelem provádění programu přijme Komise roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů v souladu s poradním postupem uvedeným v čl. 9 odst. 2. Roční pracovní programy stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění a celkovou částku finančního plánu. Obsahují rovněž popis akcí, které mají být financovány, údaj o částce přidělené na každou akci a orientační harmonogram provádění. V případě grantů zahrnují roční pracovní programy také priority, základní kritéria hodnocení a nejvyšší možnou míru spolufinancování.
Článek 9
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 10
Konzultace se zúčastněnými stranami
Komise udržuje pravidelný dialog s příjemci prostředků z programu a příslušnými partnery a odborníky.
Článek 11
Soudržnost s jinými nástroji Unie
Komise zajistí soudržnost a doplňkovost programu s nástroji v jiných oblastech činnosti Unie, zejména v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, sportu, kultury a audiovizuálního odvětví, základních práv a svobod, sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů, boje proti diskriminaci, výzkumu a inovací, informační společnosti, rozšíření Unie a vnější činnosti Unie.
Článek 12
Rozpočet
1. Finanční referenční částka pro provádění programu na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 se stanoví na 185 468 000 EUR.
2. Roční prostředky schvalují Evropský parlament a Rada v mezích finančního rámce.
3. Prostředky určené na komunikační akce podle tohoto nařízení mohou rovněž přiměřeně přispět ke krytí nákladů na institucionální komunikaci o politických prioritách Unie, pokud se týkají obecných cílů tohoto nařízení.
Článek 13
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby byly při provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny uplatňováním preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání, účinnými kontrolami a v případě zjištění nesrovnalostí zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek, případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto programu obdrželi finanční prostředky Unie.
3. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (11) a v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (12), s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou, které jsou financovány v rámci programu, nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
4. Aniž jsou dotčeny odstavce 1, 2 a 3, dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, smlouvy, grantové dohody a rozhodnutí o grantu, jež vyplývají z provádění tohoto nařízení, obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, Účetní dvůr a úřad OLAF k provádění těchto kontrol a vyšetřování v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
Článek 14
Sdělování
Informace o projektech, jež získaly finanční prostředky Unie, poskytne Komise členským státům tak, že jim svá rozhodnutí o výběru sdělí do dvou týdnů po jejich přijetí.
Článek 15
Sledování a hodnocení
1. Komise zajistí pravidelné sledování programu z hlediska plnění jeho cílů za použití výkonnostních ukazatelů. Výsledky sledování a hodnocení se využijí při provádění programu. Sledování zahrnuje zejména vypracování zpráv uvedených v odst. 4 písm. a) a c).
V případě potřeby se ukazatele rozčlení podle pohlaví a věku.
2. Pokud jde o konkrétní cíle uvedené v článku 2, pokrok je měřen pomocí ukazatelů stanovených v příloze tohoto nařízení.
3. Komise zajistí pravidelné vnější a nezávislé hodnocení programu a pravidelně předkládá zprávy Evropskému parlamentu.
4. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů:
a)
do 31. prosince 2017 průběžnou hodnotící zprávu o dosažených výsledcích a o kvalitativních a kvantitativních aspektech provádění programu;
b)
do 31. prosince 2018 sdělení o pokračování programu;
c)
do 1. července 2023 zprávu o následném hodnocení.
Článek 16
Přechodné ustanovení
Rozhodnutí č. 1904/2006/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Akce zahájené podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES před 31. prosincem 2013 se i nadále až do svého dokončení řídí uvedeným rozhodnutím.
Podle článku 21 finančního nařízení mohou být rozpočtové položky odpovídající účelově vázaným příjmům ze zpětné úhrady částek, které byly vyplaceny neoprávněně podle rozhodnutí č. 1904/2006/ES, poskytnuty pro účely programu.
Článek 17
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. dubna 2014.
UREDBA SVETA (EU) št. 390/2014
z dne 14. aprila 2014
o uvedbi programa „Evropa za državljane“ za obdobje 2014-2020
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 352 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta ,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V skladu s členoma 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji ima vsak državljan pravico sodelovati v demokratičnem življenju Unije, institucije Unije pa bi morale državljanom in predstavniškim združenjem dajati možnost izražanja in javne izmenjave mnenj na vseh področjih delovanja Unije ter vzdrževati odprt, pregleden in reden dialog s predstavniškimi združenji in civilno družbo.
(2)
Cilj Unije in držav članic je, da v skladu s sporočilom Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020 - strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ zagotovijo rast, zaposlovanje, produktivnost in socialno kohezijo v prihodnjem desetletju.
(3)
Biti državljan Unije z uveljavljenimi pravicami ima objektivno gledano dodano vrednost, vendar Unija ni vedno učinkovita pri izpostavljanju povezave med reševanjem široke vrste gospodarskih in družbenih težav ter politikami Unije. Zato pomembni dosežki, kot so mir in stabilnost v Evropi, dolgoročna trajnostna rast, stabilne cene, učinkovito varstvo potrošnikov in okolja ter spodbujanje temeljnih pravic, pri državljanih niso vedno vzbudili močnega občutka pripadnosti Uniji.
(4)
Da bi državljanom približali Evropo in jim omogočili polno sodelovanje pri izgradnji še tesneje povezane Unije, so potrebni najrazličnejši ukrepi in usklajena prizadevanja prek nadnacionalnih dejavnosti in dejavnosti na ravni Unije. Evropska državljanska pobuda zagotavlja edinstveno priložnost za neposredno sodelovanje državljanov pri razvoju zakonodaje EU (3).
(5)
V Sklepu št. 1904/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4) je določen akcijski program, ki potrjuje potrebo po spodbujanju trajnega dialoga z organizacijami civilne družbe in občinami ter po podpori aktivnega udejstvovanja državljanov.
(6)
Vmesno ocenjevalno poročilo o programu „Evropa za državljane“ (2013-2017), poleg javnega spletnega posvetovanja in dvema zaporednima posvetovalnima srečanjema z zainteresiranimi stranmi so potrdili, da je nov program „Evropa za državljane“ po mnenju organizacij civilne družbe in sodelujočih posameznikov pomemben. Prav tako je bilo izoblikovano mnenje, da bi ga bilo treba uvesti, da bi na organizacijski ravni okrepil zmogljivosti, na osebni ravni pa povečal zanimanje za zadeve Unije. S to uredbo bi zato bilo treba uvesti program „Evropa za državljane“ za obdobje 2014-2020 (v nadaljnjem besedilu: Program).
(7)
Kar zadeva teme projektov, njihovo vpetost v lokalne in regionalne okvire ter sestavo zainteresiranih strani, bi morale obstajati pomembne sinergije z drugimi programi Unije, in sicer na področju izobraževanja, poklicnega usposabljanja in mladih, športa, kulture in avdiovizualnih vsebin, temeljnih pravic in svoboščin, socialnega vključevanja, enakosti spolov, boja proti diskriminaciji, raziskav in inovacij, informacijske družbe, širitve in zunanjega delovanja Unije.
(8)
Da bi Program okrepil vse vidike javnega življenja, bi moral zajemati vrsto različnih ukrepov, vključno s srečanji in stiki državljanov ter njihovimi razpravami o državljanskih vprašanjih, dogodki na ravni Unije, pobudami za ozaveščanje in spodbujanje refleksije o ključnih trenutkih evropske zgodovine, pobudami za večjo ozaveščenost evropskih državljanov, zlasti mladih, o zgodovini Unije in delovanju njenih institucij ter razpravami o vprašanjih evropskih politik.
(9)
V Resoluciji Evropskega parlamenta z dne 2. aprila 2009 o evropski zavesti in totalitarizmu ter sklepih Sveta z zasedanja 9. in 10. junija 2011 o spominu na zločine, ki so jih zagrešili totalitarni režimi v Evropi, je poudarjen pomen ohranjanja spomina kot načina za preseganje preteklosti in gradnjo prihodnosti ter izpostavljena vloga Unije pri lajšanju, širjenju in spodbujanju kolektivnega spomina na te zločine. Treba bi bilo treba upoštevati tudi pomen zgodovinskih, kulturnih in medkulturnih vidikov, pa tudi obstoječe povezave med zgodovinskim spominom in evropsko identiteto.
(10)
Horizontalna razsežnost Programa bi morala zagotavljati vrednotenje in prenosljivost rezultatov za večji učinek in dolgoročno trajnost. V ta namen bi bilo treba začete dejavnosti povezati s politično agendo Unije in o njih ustrezno obveščati.
(11)
Posebno pozornost bi bilo treba nameniti uravnoteženemu vključevanju in sodelovanju državljanov in organizacij civilne družbe iz vseh držav članic v okviru nadnacionalnih projektov in dejavnosti, pri tem pa upoštevati večjezičnost Unije in potrebo po vključevanju nezadostno zastopanih skupin.
(12)
Države, ki pristopajo, države kandidatke in potencialne kandidatke, ki so udeležene v predpristopni strategiji, na eni strani, ter države Efte, ki so pogodbenice Sporazuma EGP, na drugi strani, se v skladu s sporazumi, sklenjenimi s temi državami, štejejo za potencialne udeleženke v programih Unije. K sodelovanju v Programu so poleg tega v skladu s Sklepom Sveta 2001/822/ES (5), upravičeni čezmorske države in ozemlja.
(13)
Cilja ustvarjanja trdne in trajne demokracije ter razvijanja uspešne civilne družbe bi morala biti skupna tako Programu kot Uredbi (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Unija državam, ki sodelujejo pri evropskem instrumentu sosedstva, ponuja privilegiran odnos, ki temelji na vzajemni zavezanosti skupnim vrednotam in načelom.
(14)
Sredstva, dodeljena za dejavnosti obveščanja na podlagi te uredbe, bi lahko prispevali tudi k institucionalnemu obveščanju o političnih prednostnih nalogah Unije, če so povezane s splošnimi cilji te uredbe.
(15)
Program bi bilo treba v sodelovanju s Komisijo in državami članicami redno spremljati in neodvisno ocenjevati, da se omogočijo prilagoditve, potrebne za pravilno izvajanje ukrepov.
(16)
Finančni interesi Unije bi morali biti v celotnem ciklu odhodkov zaščiteni s sorazmernimi ukrepi, med drugim s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, povračilom izgubljenih, neupravičeno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z upravnimi in denarnimi kaznimi v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (7) (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (8).
(17)
Prednost pri nepovratnih sredstvih bi morali imeti projekti z velikim učinkom, ne glede na njihov obseg, zlasti tisti, ki so neposredno povezani s politikami Unije in usmerjeni v sodelovanje pri oblikovanju politične agende Unije. Poleg tega bi bilo treba izvajanje Programa v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja še bolj poenostaviti z uporabo pavšalnih zneskov, pavšalnega financiranja in financiranja po stroških na enoto.
(18)
Da bi zagotovili kontinuiteto finančne podpore, ki jo zajema Program, bi se morala ta uredba uporabljati od 1. januarja 2014. Zaradi nujnosti bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi.
(19)
Ker ciljev te uredbe, in sicer prispevati k seznanjenosti državljanov z Unijo, njeno zgodovino in raznolikostjo, spodbujati evropsko državljanstvo ter izboljšati pogoje za državljansko in demokratično udeležbo, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se te cilje zaradi nadnacionalnosti in večstranskosti Programa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.
(20)
Referenčni finančni znesek Programa v smislu točke 18 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (9) je vključen v to uredbo za celotno trajanje Programa, ne da bi to vplivalo na proračunska pooblastila Evropskega parlamenta in Sveta, kot so opredeljena v Pogodbi o delovanju Evropske unije.
(21)
Ta uredba bi morala določiti prehodne ukrepe za spremljanje ukrepov, ki se na podlagi Sklepa št. 1904/2006/ES začnejo pred 31. decembrom 2013.
(22)
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v okviru področja uporabe in ciljev Programa. Ta pooblastila bi se morala izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10) -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja in področje uporabe
1. Ta uredba uvaja program „Evropa za državljane“ za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 (v nadaljnjem besedilu: Program).
2. V skladu z glavnim ciljem približevanja Unije državljanom sta splošna cilja Programa:
(a)
prispevati k seznanjenosti državljanov z Unijo, njeno zgodovino in raznolikostjo;
(b)
krepiti evropsko državljanstvo in izboljšati pogoje za državljansko in demokratično udeležbo na ravni Unije.
Člen 2
Posebna cilja Programa
Program ima naslednja posebna cilja, ki se izvajata z ukrepi na nadnacionalni ravni ali ukrepi z evropsko razsežnostjo:
(a)
večja ozaveščenost o zgodovinskem spominu, skupni zgodovini, vrednotah Unije in namenu Unije, in sicer spodbujati mir, vrednote Unije in blaginjo njenih narodov s spodbujanjem razprave, refleksije in razvijanjem mrež;
(b)
spodbujanje demokratične in državljanske udeležbe državljanov na ravni Unije z razvijanjem njihovega razumevanja procesa oblikovanja politik Unije ter spodbujanjem priložnosti za družbeno in medkulturno udejstvovanje ter prostovoljstvo na ravni Unije.
Člen 3
Struktura Programa in podprti ukrepi
1. Program krepi evropsko državljanstvo v skladu s splošnima ciljema iz člena 1(2) in se deli na naslednja dva sklopa:
(a)
„evropski zgodovinski spomin“;
(b)
„demokratično delovanje in državljanska udeležba“.
Oba sklopa dopolnjujejo horizontalni ukrepi za analizo, razširjanje in uporabo rezultatov projekta (ukrepi „ovrednotenja“).
2. Za dosego ciljev Programa se v njegovem okviru med drugim financirajo naslednje vrste ukrepov na nadnacionalni ravni ali z evropsko razsežnostjo:
(a)
dejavnosti vzajemnega učenja in sodelovanja, kot so:
-
srečanja državljanov, partnerstva med mesti, mreže partnerskih mest,
-
projekti, izvedeni na podlagi nadnacionalnih partnerstev, vključno z različnimi vrstami zainteresiranih strani iz člena 6,
-
projekti zgodovinskega spomina z evropsko razsežnostjo,
-
izmenjave, ki med drugim temeljijo na uporabi informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) in/ali družbenih medijev;
(b)
strukturna podpora organizacijam, kot so:
-
organi, ki si prizadevajo za dosego cilja v splošnem interesu Unije, kot so opredeljeni v členu 177 Uredbe (EU) št. 1268/2012,
-
kontaktne točke „Evropa za državljane“;
(c)
analitične dejavnosti na ravni Unije, kot so:
-
študije, ki se osredotočajo na vprašanja, ki se nanašajo na cilje Programa;
(d)
dejavnosti za večjo ozaveščenost in širjenje informacij, namenjene uporabi in nadaljnjemu ovrednotenju rezultatov podprtih pobud ter izpostavljanju dobrih praks, kot so:
-
dogodki na ravni Unije, vključno s konferencami, spominskimi slovesnostmi ali podelitvami nagrad,
-
medsebojni strokovni pregledi, srečanja strokovnjakov in seminarji.
3. Pobude, ki se nanašajo na ukrepe iz odstavka 2, so opisane v Prilogi k tej uredbi.
Člen 4
Ukrepi Unije
1. Ukrepi Unije so lahko v obliki nepovratnih sredstev ali pogodbe o izvedbi javnih naročil.
2. Nepovratna sredstva Unije se lahko zagotovijo v obliki nepovratnih sredstev za poslovanje ali za ukrepe.
3. Pogodbe o izvedbi javnih naročil zajemajo nakup storitev, kot so organizacija prireditev, študije in raziskave, orodja za obveščanje in širjenje informacij, spremljanje in ocenjevanje.
Člen 5
Sodelovanje pri Programu
Pri Programu lahko sodelujejo naslednje države:
(a)
države članice;
(b)
države, ki pristopajo, države kandidatke in potencialne kandidatke v skladu s splošnimi načeli in splošnimi pogoji za sodelovanje teh držav pri programih Unije, ki so določeni v ustreznih okvirnih sporazumih, sklepih Pridružitvenega sveta ali podobnih sporazumih;
(c)
države Efte, ki so pogodbenice Sporazuma EGP, v skladu z navedenim sporazumom.
Člen 6
Dostop do Programa
Pri Programu lahko sodelujejo vse zainteresirane strani, ki spodbujajo evropsko državljanstvo in povezovanje, zlasti lokalni in regionalni organi in organizacije, partnerski odbori, organizacije za raziskavo evropskih javnih politik (možganski trusti), organizacije civilne družbe (vključno z zvezami preživelih) ter kulturne, mladinske, izobraževalne in raziskovalne organizacije.
Člen 7
Sodelovanje z mednarodnimi organizacijami
Program lahko na področju, ki ga pokriva, podpira skupne dejavnosti z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kot sta Svet Evrope in Unesco, na podlagi skupnih prispevkov in v skladu s Finančno uredbo.
Člen 8
Izvajanje Programa
1. Komisija izvaja Program v skladu s Finančno uredbo.
2. Komisija za izvajanje Programa v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 9(2) sprejme letne delovne programe z izvedbenimi akti. V letnih delovnih programih se določijo zasledovani cilji, pričakovani rezultati, način izvajanja in skupni znesek iz finančnega načrta. Vsebujejo tudi opis ukrepov, za katere je predvideno financiranje, znesek, dodeljen za posamezen ukrep, in okviren časovni načrt izvajanja. V zvezi z nepovratnimi sredstvi so v letnih delovnih programih določene prednostne naloge, bistvena merila ocenjevanja in najvišja stopnja sofinanciranja.
Člen 9
Odbor
1. Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.
Člen 10
Posvetovanje z zainteresiranimi stranmi
Komisija z upravičenci Programa ter ustreznimi partnerji in strokovnjaki vzpostavi reden dialog.
Člen 11
Skladnost z drugimi instrumenti Unije
Komisija zagotovi skladnost in dopolnjevanje med Programom in instrumenti z drugih področij delovanja Unije, zlasti izobraževanja, poklicnega usposabljanja in mladine, športa, kulture in avdiovizualnega sektorja, temeljnih pravic in svoboščin, socialnega vključevanja, enakosti spolov, boja proti diskriminaciji, raziskav in inovacij, informacijske družbe, širitve in zunanjega delovanja Unije.
Člen 12
Proračun
1. Referenčni finančni znesek za izvajanje Programa za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 znaša 185 468 000 EUR.
2. Evropski parlament in Svet odobrita letna proračunska sredstva v okviru omejitev iz večletnega finančnega okvira.
3. Sredstva, dodeljena za ukrepe obveščanja v skladu s to uredbo, lahko sorazmerno prispevajo tudi h kritju institucionalnega obveščanja o političnih prednostnih nalogah Unije, če so povezane s splošnimi cilji te uredbe.
Člen 13
Zaščita finančnih interesov Unije
1. Komisija zagotovi, da so pri izvajanju ukrepov, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in kakršnemu koli drugemu nezakonitemu ravnanju in z učinkovitim preverjanjem in z izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, če se odkrijejo nepravilnosti, ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi upravnimi in denarnimi kaznimi.
2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pooblaščeni, da opravijo revizije na podlagi dokumentacije in preglede na kraju samem, pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Unije v okviru Programa.
3. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z določbami in postopki iz Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta (11) in Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (12) opravlja preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem pri gospodarskih subjektih, ki jih takšno financiranje neposredno ali posredno zadeva, da bi ugotovil, ali je v zvezi s sporazumom ali sklepom o dodelitvi nepovratnih sredstev ali pogodbo, financiranim v okviru Programa, prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki vpliva na finančne interese Unije.
4. Brez poseganja v odstavke 1, 2 in 3 sporazumi o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, pogodbe, sporazumi in sklepi o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki so posledica izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, s katerimi se Komisija, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblastijo za izvajanje takšnih revizij in preiskav v skladu z njihovimi pristojnostmi.
Člen 14
Obveščanje
Komisija zagotovi državam članicam informacije o projektih, ki so prejeli sredstva Unije, tako da jim sklepe o izbiri posreduje v dveh tednih po njihovem sprejetju.
Člen 15
Spremljanje in ocenjevanje
1. Komisija zagotovi redno spremljanje Programa glede na njegove cilje z uporabo kazalnikov uspešnosti. Rezultati spremljanja in ocenjevanja se uporabljajo pri izvajanju Programa. Spremljanje zlasti pomeni pripravljanje poročil iz točk (a) in (c) odstavka 4.
Kazalniki se po potrebi ločijo glede na spol in starost.
2. Napredek glede posebnih ciljev iz člena 2 se meri s kazalniki, določenimi v Prilogi k tej uredbi.
3. Komisija zagotavlja, da se izvaja redno zunanje in neodvisno ocenjevanje Programa ter redno poroča Evropskemu parlamentu.
4. Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži naslednje:
(a)
vmesno ocenjevalno poročilo o doseženih rezultatih ter kvalitativnih in kvantitativnih vidikih izvajanja Programa, in sicer do 31. decembra 2017;
(b)
sporočilo o nadaljevanju Programa, in sicer do 31. decembra 2018;
(c)
naknadno ocenjevalno poročilo, in sicer do 1. julija 2023.
Člen 16
Prehodne določbe
Sklep št. 1904/2006/ES se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014.
Ukrepe, ki se začnejo pred 31. decembrom 2013 na podlagi Sklepa št. 1904/2006/ES, do njihovega zaključka urejajo določbe navedenega sklepa.
Kot je določeno v členu 21 Finančne uredbe se lahko za izvedbo Programa dajo na voljo odobritve, ki ustrezajo namenskim prejemkom iz vračil neupravičeno plačanih zneskov v smislu Sklepa št. 1904/2006/ES.
Člen 17
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2014.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Luxembourgu, 14. aprila 2014