NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1293/2013
ze dne 11. prosince 2013
o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (ES) č. 614/2007
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 192 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Politika a právní předpisy Unie v oblasti životního prostředí a klimatu dosáhly značného zlepšení stavu životního prostředí. Nadále však v oblasti životního prostředí a klimatu přetrvávají značné problémy, které v případě, že nebudou řešeny, budou mít pro Unii významné důsledky.
(2)
Řešení těchto problémů v oblasti životního prostředí a klimatu by vzhledem k jejich rozsahu a složitosti mělo být financováno především hlavními programy financování Unie. Komise ve svém sdělení ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet - Evropa 2020“ uznala problémy spojené se změnou klimatu a uvedla, že za přispění různých politik hodlá zvýšit část rozpočtu Unie související s klimatem na nejméně 20 %. Toto nařízení by mělo přispět k dosažení uvedeného cíle.
(3)
Uvedené programy financování Unie nemohou řešit všechny konkrétní potřeby v oblasti životního prostředí a klimatu. Opatření v této oblasti vyžadují zvláštní přístupy, které se budou zabývat nerovnoměrnou integrací cílů opatření do praxe členských států, nerovnoměrným a nedostatečným prováděním právních předpisů v členských státech a nedostatečným šířením informací o cílech politik a o jejich prosazováním. K programu zřízenému nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 614/2007 (4) je třeba stanovit následná opatření a přijmout nové nařízení. Proto by toto nařízení mělo zřídit specializovaný program financování pro životní prostředí a oblast klimatu (dále jen „program LIFE“). Aby byl zajištěn výrazný dopad financování Unií, měla by se rozvíjet úzká součinnost programu LIFE s jinými unijními programy financování a jejich vzájemné doplňování.
(4)
Přírodní bohatství je v celé Unii rozděleno nerovnoměrně, jeho hodnota se však dotýká Unie jako celku a celá Unie ho tak vnímá. Povinnost Unie toto bohatství zachovat vyžaduje důsledné uplatňování zásad solidarity a sdílení odpovědnosti, což vyžaduje, aby některé problémy Unie v oblasti životního prostředí a klimatu byly raději řešeny na regionální nebo místní úrovni. Programy LIFE hrají od roku 1992 zásadní úlohu v lepším uplatňování solidarity a sdílení odpovědnosti při ochraně společného bohatství Unie v oblasti životního prostředí a klimatu. Program LIFE by měl tuto úlohu plnit i nadále.
(5)
Vzhledem ke své povaze a velikosti nemůže program LIFE vyřešit všechny problémy životního prostředí a klimatu. Jeho cílem by spíše mělo být urychlování změn v přípravě a provádění politiky tím, že bude zajišťovat a šířit řešení a osvědčené postupy pro dosažení cílů v oblasti životního prostředí a klimatu a podporovat inovativní technologie v oblasti životního prostředí a změny klimatu. Tímto úsilím by měl program LIFE podporovat provádění všeobecného akčního programu Unie pro životní prostředí na období do roku 2020 „Spokojený život v mezích naší planety“, zavedeným rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady (5) (dále jen „sedmý akční program pro životní prostředí“).
(6)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu LIFE finanční krytí ve výši 3 456,655 milionů EUR v běžných cenách, která představuje 0,318 % celkových prostředků na závazky uvedených v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (6) na celé trvání programu LIFE, která má představovat pro Evropský parlament a Radu během ročního rozpočtového procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (7).
(7)
V souladu se závěry zasedání Evropské rady, které se konalo v Lucemburku v prosinci 1997, a zasedání Evropské rady, které se konalo v Soluni v červnu 2003, by kandidátské země a západobalkánské země, jichž se týká proces stabilizace a přidružení, jakož i země, na které se vztahuje politika evropského sousedství, měly být způsobilé k účasti v programech Unie v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách uzavřených s těmito zeměmi.
(8)
Podle rozhodnutí Rady 2001/822/ES (8) (dále jen „rozhodnutí o přidružení zámoří“) jsou osoby pocházející ze zámořských zemí a území a případně i dotčené veřejné nebo soukromé subjekty a instituce těchto zemí a území způsobilé pro účast v programech Unie s výhradou pravidel a cílů dotčeného programu a režimů platných pro členský stát, s nímž jsou zámořské země a území spojeny.
(9)
Mají-li být investice v oblasti životního prostředí a klimatu v rámci Unie efektivní, je třeba provádět určité činnosti i za hranicemi Unie. Tyto investice nelze vždy financovat z finančních nástrojů pro vnější činnost Unie. Zásahy v zemích, které se přímo nepodílejí na programu LIFE, a účast právnických osob usazených v těchto zemích na činnostech financovaných z programu LIFE by měly být možné ve výjimečných případech za splnění konkrétních podmínek stanovených tímto nařízením.
(10)
Toto nařízení by mělo rovněž stanovit rámec pro spolupráci s příslušnými mezinárodními organizacemi a pro poskytování podpory s cílem reagovat na potřeby politiky v oblasti životního prostředí a klimatu, které nespadají do oblasti působnosti finančních nástrojů pro vnější činnost, například určitých studií.
(11)
Požadavky v oblasti životního prostředí a klimatu by měly být začleněny do politik a činností Unie. Program LIFE by tedy měl doplňovat ostatní programy financování Unie, včetně Evropského fondu pro regionální rozvoj (9), Evropského sociálního fondu (10), Fondu soudržnosti (11), Evropského zemědělského záručního fondu (12), Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (13), Evropského námořního a rybářského fondu a programu Horizont 2020 - rámcového programu pro výzkum a inovace (2014-2020) (14) (dále jen „program Horizont 2020“).
Komise a členské státy by měly tuto doplňkovost zajistit na všech úrovních. Na úrovni Unie by měla být doplňkovost zajištěna vybudováním strukturované spolupráce mezi programem LIFE a programy financování Unie se společným řízením ve společném strategickém rámci, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (15) (dále jen „nařízení o společných ustanoveních“), zejména s cílem prosazovat financování činností, které doplňují integrované projekty, nebo podporovat využívání řešení, metod a přístupů vyvinutých v programu LIFE. Program LIFE by měl rovněž podporovat využití výsledků výzkumu a inovací programu Horizont 2020 v oblasti životního prostředí a klimatu. V této souvislosti by měl nabízet příležitosti ke spolufinancování pro projekty s jasným přínosem pro životní prostředí a klima s cílem zajistit spolupůsobení mezi programem LIFE a programem Horizont 2020. Je nutná koordinace, aby se předešlo dvojímu financování. Komise by měla zajistit, aby nedocházelo k překrývání a aby příjemcům v rámci projektů nevznikala další administrativní zátěž v důsledku povinnosti vykazování plynoucí z různých finančních nástrojů. V zájmu zajištění jednoznačnosti a praktické proveditelnosti integrovaných projektů v rámci programu LIFE by měla být již v počáteční fázi stanovena případná opatření pro spolupráci. Členské státy by měly na tato opatření odkazovat ve svých dohodách o partnerství, aby bylo možné zohlednit výhody integrovaných projektů při vypracovávání operačních programů nebo programů rozvoje venkova.
(12)
Klíčovými výzvami pro Unii zůstává zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti a zlepšení účinného využívání zdrojů spolu s řešením problémů týkajících se životního prostředí a zdraví. Tyto výzvy vyžadují zvýšené úsilí na úrovni Unie, které má zajistit řešení a osvědčené postupy na pomoc splnění cílů sdělení Komise ze dne 3. března 2010 nazvaného „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ („strategie Evropa 2020“). Kromě toho je pro splnění cílů v oblasti životního prostředí nezbytné zlepšení správy, zvláště zvyšováním informovanosti a zapojením zúčastněných subjektů. Proto by podprogram pro životní prostředí měl mít tři prioritní oblasti, kde je potřeba podniknout kroky: životní prostředí a účinné využívání zdrojů, příroda a biologická rozmanitost a správa a informace v oblasti životního prostředí. Mělo by být možné, aby projekty financované z programu LIFE přispívaly ke splnění specifických cílů ve více než jedné z uvedených prioritních oblastí a zahrnovaly účast více než jednoho členského státu.
(13)
Sdělení Komise ze dne 20. září 2011 nazvané „Plán pro Evropu účinně využívající zdroje“ navrhlo milníky a opatření, jichž je třeba, aby Unie vykročila na cestu k udržitelnému růstu účinně využívajícímu zdroje. Proto by prioritní oblast „životní prostředí a účinné využívání zdrojů“ měla podpořit účinné provádění politiky Unie v oblasti životního prostředí veřejným a soukromým sektorem, zejména v těch oblastech životního prostředí, kterých se týká plán pro Evropu účinně využívající zdroje, usnadněním vývoje a sdílení nových řešení a osvědčených postupů. V této souvislosti by Komise měla zajistit soulad a zabránit překrývání s programem Horizont 2020.
(14)
Sdělení Komise ze dne 3. května 2011 nazvané „Naše životní pojistka, náš přírodní kapitál: strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“ („strategie Unie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020“) stanovilo cíle pro zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti. K těmto cílům mimo jiné patří úplné provedení směrnice Rady 92/43/EHS (16) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (17), jakož i zachování a obnova ekosystémů a jejich služeb. Program LIFE by měl přispívat k plnění těchto cílů. Prioritní oblast „příroda a biologická rozmanitost“ by se proto měla zaměřit na provádění a řízení sítě Natura 2000 zřízené směrnicí 92/43/EHS, zejména pokud jde o akční rámec, který stanoví priority financování sítě, vypracovaný na základě článku 8 uvedené směrnice, na vývoj a šíření osvědčených postupů týkajících se biologické rozmanitosti a směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES, jakož i na širší problémy v oblasti biologické rozmanitosti určené strategií Unie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020.
(15)
Příspěvek programu LIFE k ročním finančním potřebám sítě Natura 2000 by měl být uvážen v souvislosti se zajištěnými výdaji na biologickou rozmanitost z jiných fondů Unie. Zvláštní pozornost je třeba věnovat integrovaným projektům v rámci programu LIFE jakožto mechanismu koordinovaného financování sítě Natura 2000, a to vzhledem k jejich potenciálu mobilizovat finanční prostředky a zvýšit absorpční kapacitu pro výdaje na prioritní oblast „příroda a biologická rozmanitost“ v rámci jiných fondů Unie.
(16)
Velký význam pro životní prostředí a klima mají lesy, například pokud jde o biologickou rozmanitost, vodu, půdu a zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. Lesy a půdy pomáhají regulovat klima tím, že zachycují oxid uhličitý (CO2) z ovzduší a ukládají obrovská množství uhlíku. K optimalizaci této úlohy je nezbytné zajistit příslušné a slučitelné údaje a informace. Toto nařízení by proto mělo představovat i rámec pro podporu spolupůsobení mezi akcemi v oblasti životního prostředí a klimatu souvisejících s lesy a půdami, včetně pokud jde o sledování těchto akcí. Dalšími oblastmi pro zvýšené spolupůsobení jsou nedostatek vody a sucho, jakož i řízení rizik povodní.
(17)
V zájmu optimálního využívání prostředků z programů LIFE je třeba podporovat rozvoj spolupůsobení mezi činnostmi v rámci podprogramu pro životní prostředí, zejména v oblasti ochrany biologické rozmanitosti, a opatřeními zaměřenými na zmírnění dopadu změny klimatu a přizpůsobování se této změně v rámci podprogramu pro oblast klimatu.
(18)
Sdělení Komise ze dne 15. prosince 2011 nazvané „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050“ („Plán do roku 2050“) potvrdilo, že testování nových přístupů pro zmírnění změn klimatu bude mít pro přechod k nízkouhlíkovému hospodářství nadále zásadní význam. Je třeba zajistit i přizpůsobení se změně klimatu jako prioritu Unie, která prochází napříč všemi oblastmi. Kromě toho je pro dosažení konstruktivních výsledků a zajištění podílu zúčastněných subjektů nezbytná podpora správy a zvyšování informovanosti. Proto by měl podprogram pro oblast klimatu podporovat úsilí přispívající k rozvoji tří prioritních oblastí: zmírňování změny klimatu, přizpůsobování se změně klimatu a správa a informace v oblasti klimatu. Mělo by být možné, aby projekty financované z programu LIFE přispívaly ke splnění specifických cílů ve více než jedné z uvedených prioritních oblastí a zahrnovaly účast více než jednoho členského státu.
(19)
Prioritní oblast „zmírňování změny klimatu“ by měla přispívat k tvorbě a provádění politiky a právních předpisů Unie týkajících se klimatu, zejména pokud jde o sledování a vykazování skleníkových plynů, politiky týkající se využívání půdy, změny využívání půdy a lesnictví, zachování přírodních úložišť uhlíku, systém pro obchodování s emisemi, snahy členských států o snížení emisí skleníkových plynů, zachycování a ukládání uhlíku, energii z obnovitelných zdrojů, energetickou účinnost, dopravu a pohonné hmoty, ochranu ozonové vrstvy a fluorované plyny. Má se za to, že projekty v oblasti budování infrastruktury na zachycování a ukládání uhlíku nespadají do působnosti programu LIFE, a proto nebudou podporovány.
(20)
V Evropě i na celém světě již lze pozorovat první následky změny klimatu, například extrémní povětrnostní podmínky, které vedou k povodním a suchu, a zvyšující se teploty a hladiny moří. Prioritní oblast „přizpůsobování se změně klimatu“ by proto měla pomáhat obyvatelům, hospodářským odvětvím a regionům přizpůsobovat se těmto dopadům konkrétními opatřeními a strategiemi pro přizpůsobování, aby se Unie stala odolnější. Opatření v této oblasti by měly doplňovat akce způsobilé k financování v rámci finančního nástroje pro civilní ochranu, zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU (18). Má se za to, že projekty v oblasti budování rozsáhlé infrastruktury nespadají do působnosti programu LIFE, a proto by z něj neměly být podporovány.
(21)
Důsledné provádění politiky a právních předpisů v oblasti životního prostředí a klimatu je neoddělitelně spjato s lepší správou, lepším zapojením zúčastněných subjektů a šířením informací. Proto by prioritní oblasti „správa a informace“ měly v obou podprogramech podporovat rozvoj platforem pro spolupráci a sdílení osvědčených postupů pro efektivnější dodržování a vymáhání právních předpisů, včetně vzdělávacích programů pro soudce a státní zástupce, a usilovat o podporu ze strany veřejnosti a zúčastněných subjektů pro tvorbu politik Unie v oblasti životního prostředí a klimatu. Zejména by mělo jít o podporu zlepšení v oblasti šíření znalostní základny a osvědčených postupů a provádění právních předpisů Unie, v oblasti zvyšování informovanosti a účasti veřejnosti, přístupu k informacím a k právní ochraně v otázkách životního prostředí.
(22)
V rámci tohoto nařízení by měla být zajištěna podpora podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (19). Projekty financované v rámci programu LIFE by měly splňovat kritéria způsobilosti a přidělení pro zabezpečení nejlepšího možného využití fondů Unie a zajištění přidané hodnoty Unie. Při hodnocení přidané hodnoty Unie by Komise, pokud jde o prioritní oblasti, měla zejména dbát na potenciál přenosnosti a opětovného využití projektů, udržitelnosti jejich výsledků a přispění k dosažení obecných a konkrétních cílů prioritních oblastí a také k tematickým prioritám prováděným prostřednictvím témat projektů. Měly by být povzbuzovány projekty s meziodvětvovými dopady. Komise by měla také podporovat a povzbuzovat využití veřejných zakázek v zájmu ochrany životního prostředí, zejména při provádění projektů.
(23)
Ve snaze zachovat rovné podmínky pro všechny podniky působící na vnitřním trhu a zabránit nežádoucím narušením hospodářské soutěže by se financování v rámci programu LIFE mělo tam, kde je to vhodné, zaměřit na nedostatečné fungování trhu. Kromě toho v případech, kdy financování představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), mělo by být stanoveno v souladu s pravidly pro státní podporu, aby se předešlo narušení trhu, například vytěsňování soukromého financování, vytváření neefektivních tržních struktur nebo udržování neefektivních podniků, a nemělo by být prováděno, dokud je neschválí Komise podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU, pokud nebude v souladu s nařízením přijatým podle nařízení Rady (ES) č. 994/98 (20).
(24)
S cílem zlepšit provádění politiky v oblasti životního prostředí a klimatu a posílit začleňování cílů z oblasti životního prostředí a klimatu do ostatních politik by měl program LIFE prosazovat projekty podporující integrované přístupy k provádění právních předpisů a politiky týkajících se životního prostředí a klimatu. Tyto integrované projekty by měly sloužit jako konkrétní nástroje pro větší integraci cílů v oblasti životního prostředí a klimatu do jiných politik Unie a do celkových výdajů Unie v souladu se strategií Evropa 2020. Měly by poskytovat příklady osvědčených postupů pro účinné a dobře koordinované provádění politiky Unie v oblasti životního prostředí a klimatu v členských státech a regionech. U podprogramu pro životní prostředí by se tyto integrované projekty měly zaměřovat především na provádění strategie Unie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020, se zvláštním důrazem na účinné řízení a upevňování sítě Natura 2000 zřízené směrnicí 92/43/EHS, prostřednictvím akčních programů stanovujících priority financování sítě vypracovaných na základě článku 8 uvedené směrnice, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (21) a právních předpisů týkajících se odpadů a ovzduší.
(25)
Integrované projekty se budou zaměřovat na určená témata a současně budou představovat víceúčelové prováděcí mechanismy (například zacílené na přínos pro životní prostředí a budování kapacit), které umožňují dosažení výsledků v jiných oblastech politiky, zejména mořského prostředí v souladu s cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (22). Integrované projekty by rovněž mohly být zřízeny v dalších oblastech týkajících se životního prostředí. V případě podprogramu pro oblast klimatu by se uvedené projekty měly týkat zejména zmírňování změny klimatu a strategií a akčních plánů pro přizpůsobování se změně klimatu.
(26)
Integrované projekty by měly podporovat jen okruh konkrétních činností a opatření, zatímco jiné činnosti, které doplňují činnosti zařazené do projektu, by měly být financovány z jiných programů financování Unie i z vnitrostátních a regionálních finančních prostředků a finančních prostředků soukromého sektoru. Financování z programu LIFE by mělo využívat spolupůsobení a zabezpečit soulad mezi jednotlivými zdroji financování Unie zajištěním strategického zaměření na oblast životního prostředí a klimatu, při zajištění toho, aby byly postupy zjednodušeny.
(27)
Integrované projekty, které se, s využitím integrovaných přístupů, výrazně soustředí na provádění právních předpisů a politiky Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, vyžadují opatření v celé Unii a ve všech odvětvích, na něž se zaměřuje toto nařízení. To vyžaduje zavedení distribučního prvku do výběrového řízení, aby bylo možné dosáhnout zeměpisné rovnováhy, a členské státy by měly usilovat, v případě potřeby za podpory projektu technické pomoci programu LIFE, o to, aby během programového období programu LIFE připravily a předložily alespoň jeden integrovaný projekt.
(28)
Vzhledem k tomu, že přístup založený na integrovaných projektech je novinkou, mělo by se zúčastněným subjektům v případě potřeby dostat podpory v podobě technické pomoci. Fázi podávání žádostí by měl usnadnit dvoustupňový postup. V první fázi by měl být předložen finanční plán, v němž bude uvedeno, jaké další unijní, vnitrostátní nebo soukromé finanční zdroje budou uvolněny a v jakém rozsahu. Teprve ve druhé fázi by měla být požadována prohlášení o záměru od nejméně jednoho dalšího zdroje financování s cílem splnit požadavek uvolnění dodatečného zdroje financování. Míra uvolnění jiných finančních prostředků Unie by měla být zohledněna ve fázi přidělení.
(29)
Pro úspěch integrovaných projektů je třeba úzká spolupráce mezi vnitrostátními, regionálními a místními orgány a nestátními subjekty dotčenými cíli programu LIFE. Proto by měly být uplatňovány zásady transparentnosti a zveřejňování rozhodnutí, pokud jde o vypracování, provádění, hodnocení a sledování projektů.
(30)
V případě projektů v rámci podprogramu pro životní prostředí, jiných než integrovaných projektů, by mělo být dosaženo úměrného rozdělení finančních prostředků po dobu trvání prvního víceletého pracovního programu mezi všechny členské státy, a to stanovením orientačních částek přidělených jednotlivým státům v souladu se zásadami solidarity a sdílení odpovědnosti.
(31)
V zájmu budování kapacity členských států k účasti na programu LIFE by mělo být každému členskému státu, který splní příslušné požadavky stanovené tímto nařízením, poskytnuto zaručené financování projektů v oblasti budování kapacit. Toto financování by mělo být poskytnuto na základě schváleného plánu budování kapacit, v němž budou uvedeny zásahy a požadované finanční prostředky.
(32)
Jednotícím kritériem pro hodnocení projektů a postup přidělování v programu LIFE by měla být kvalita. Distribuční prvky zavedené za účelem zachování zeměpisné rovnováhy by měly mít orientační povahu a neměly by zaručovat přidělení finančních prostředků či částek jednotlivým členským státům.
(33)
Unie je smluvní stranou Úmluvy Evropské hospodářské komise OSN (EHK OSN) o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (dále jen „Aarhuská úmluva“). Měla by proto být podporována práce nevládních organizací a sítí neziskových subjektů sledujících cíl, který je v obecném zájmu Unie, protože tyto organizace účinně napomáhají plnit cíle Aarhuské úmluvy, neboť hájí zájmy a názory občanů Unie v rámci procesu vývoje politiky, a podílejí se na provádění úmluvy a zvyšování informovanosti o problémech a reakcích politiky v oblasti životního prostředí a klimatu. Je třeba, aby program LIFE podporoval širokou škálu nevládních organizací, jakož i sítí neziskových subjektů sledujících cíl, který je v obecném zájmu Unie, činných především v oblasti životního prostředí nebo klimatu, konkurenceschopným a transparentním poskytováním grantů na provozní náklady s cílem pomoci těmto organizacím účinněji přispívat k politice Unie, podporovat a posilovat plnění a prosazování cílů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a budovat a posilovat svou kapacitu, aby se staly prospěšnějšími partnery.
(34)
K plnění své úlohy při stimulaci rozvoje a provádění politiky v oblasti životního prostředí a klimatu by Komise měla využívat prostředky z programu LIFE k podpoře započetí, provádění a začleňování politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně nákupu služeb a zboží. Finanční prostředky vyčleněné na komunikační činnosti podle tohoto nařízení by měly zahrnovat i horizontální komunikaci o politických prioritách Unie a také stavu uplatňování a provádění všech zásadních právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu.
(35)
Současná propast mezi poptávkou a nabídkou na trhu v oblasti úvěrů, vlastního a rizikového kapitálu pravděpodobně v podmínkách finanční krize přetrvá, a je proto vhodné umožnit využití finančních nástrojů na podporu projektů s kapacitou pro vytváření výnosů v oblasti životního prostředí nebo klimatu. Finanční nástroje podporované programem LIFE by měly být používány k nákladově efektivnímu řešení konkrétních potřeb trhu v souladu s cíli programu a neměly by vytěsňovat soukromé financování. Mělo by být možné kombinovat finanční nástroje s granty financovanými z rozpočtu Unie, včetně grantů podle tohoto nařízení.
(36)
Zkušenosti s předešlými programy LIFE zdůraznily potřebu soustředit úsilí na konkrétní priority politiky a v oblasti životního prostředí a klimatu a oblasti této politiky, kde je zapotřebí podniknout kroky. Tyto tematické priority by neměly být stanoveny vyčerpávajícím způsobem, aby žadatelé mohli předkládat návrhy i v jiných oblastech a uplatňovat nové myšlenky v reakci na nové výzvy. Víceleté pracovní programy by rovněž měly být pružné, aby mohlo být dosaženo úkolů a cílů programu LIFE a současně aby byla zajištěna potřebná stabilita témat projektů, kterými se provádějí tematické priority, aby potenciální žadatelé mohli plánovat, připravovat a předkládat návrhy. První víceletý pracovní program by měl platit čtyři roky, po němž by následoval druhý pracovní program v délce trvání tří let. Oba pracovní programy by měly zahrnovat demonstrativní seznam témat projektů, kterými se provádějí tematické priority.
(37)
Zkušenosti s předchozími programy LIFE poukazují na důležitost vnitrostátních kontaktních míst, zejména pokud jde o poskytování podpory žadatelům a příjemcům a tím o přispívání k úspěšnému provádění programu. Proto by měl systém vnitrostátních a regionálních kontaktních míst programu LIFE pokračovat a v rámci možností by měl být posílen, zejména v členských státech s malou mírou využití projektů, a rovněž by měla být posílena spolupráce mezi Komisí a vnitrostátními kontaktními místy programu LIFE a mezi vnitrostátními a regionálními kontaktními místy programu LIFE. Zkušenosti s minulými programy LIFE rovněž zdůraznily důležitost zajištění účinného šíření výsledků projektů a vytváření sítí kontaktů v zájmu maximálního využití a zvýšení unijní přidané hodnoty programu LIFE, zejména pořádáním seminářů, dílen a jiných aktivit zaměřených na výměnu zkušeností, znalostí a osvědčených postupů v rámci Unie. Komise by proto měla pokračovat v cílených činnostech v oblasti šíření informací, včetně těch se zvláštním zaměřením na integrované projekty, obzvláště v členských státech s malou mírou využití integrovaných projektů, a na konkrétní odvětví, a posilovat je a dále usnadňovat spolupráci a výměnu zkušeností mezi příjemci prostředků v rámci programu LIFE a dalšími stranami. Komise by rovněž měla nadále pravidelně s využitím vhodných sdělovacích prostředků a technologií zveřejňovat seznam projektů financovaných z programu LIFE, včetně stručného popisu cílů a dosažených výsledků a přehledu o přidělených finančních prostředcích.
(38)
S cílem zjednodušit program LIFE a snížit administrativní zátěž pro žadatele a příjemce by měly být více využívány paušální sazby a jednorázové částky, aniž by byla ohrožena způsobilost nákladů na DPH a stálé zaměstnance v souladu s podmínkami stanovenými nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Podle současné praxe by úhrn příspěvků veřejných organizací (jako koordinujícího příjemce nebo přidruženého příjemce) na projekt měl být nejméně o 2 % vyšší než úhrn nákladů na platy zaměstnanců ve státní správě účtovaných na projekt. Finanční prostředky Unie by neměly být používány k dotování vnitrostátních rozpočtů, například na pokrytí nákladů na DPH. O tom, v jaké výši jsou finanční prostředky Unie používány na pokrytí DPH, jsou však dostupné jen omezené informace. Komise by proto měla v rámci hodnocení v polovině období a hodnocení ex post programu LIFE poskytnout přehled úhrad DPH podle jednotlivých členských států, o které požádali příjemci prostředků v rámci programu LIFE ve fázi konečné platby.
(39)
Maximální sazby spolufinancování by měly být stanoveny na úrovních potřebných k tomu, aby byla zachována skutečná úroveň podpory poskytované z programu LIFE.
(40)
Program LIFE a jeho podprogramy by měly být pravidelně monitorovány a vyhodnocovány podle odpovídajících ukazatelů výkonnosti, aby bylo možné je upravit a případně i revidovat tematické priority. Při dalším definování ukazatelů výkonnosti pro posuzování programů a projektů by Komise měla klást důraz na sledování kvality na základě ukazatelů výkonnosti a očekávaných výsledků a dopadů. Komise by rovněž měla navrhnout metodu pro sledování dlouhodobé úspěšnosti projektů, zejména v prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“. Aby bylo možné poskytnout doklady o vedlejších přínosech, které mohou oba podprogramy znamenat pro oblast klimatu a biologickou rozmanitost, a poskytnout informace o úrovni výdajů, mělo by monitorování programu LIFE sledovat výdaje spojené s oblastmi klimatu a biologické rozmanitosti, jak je definuje sdělení „Rozpočet - Evropa 2020“. Toto sledování by mělo být prováděno podle jednoduché metodiky a zařazovat výdaje do jedné ze tří kategorií: výdaje související pouze s oblastí klimatu / biologické rozmanitosti (započítávané ve výši 100 %), výdaje významně související s oblastí klimatu / biologické rozmanitosti (započítávané ve výši 40 %) a výdaje nesouvisející s oblastí klimatu / biologické rozmanitosti (započítávané ve výši 0 %). Tato metodika by neměla ve vhodných případech vylučovat použití přesnějších metodik.
(41)
Vzhledem k dlouhodobým zkušenostem Komise s řízením programu LIFE a jeho projektů a pozitivním zkušenostem příjemců prostředků v rámci programu LIFE s externími kontrolními skupinami by řízení programu LIFE mělo zůstat Komisi. Jakékoli změny ve struktuře řízení programu LIFE a jeho projektů by měly být podrobeny předběžné analýze nákladů a přínosů a obzvláště by se při nich mělo dbát na zajištění odpovídající a komplexní odbornosti, zejména v prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“.
(42)
Finanční zájmy Unie by měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků a případných sankcí.
(43)
Za účelem zajištění nejlepšího možného hodnocení využití finančních prostředků Unie by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o ukazatele výkonnosti platné pro tematické priority v rámci podprogramu pro životní prostředí a pro prioritní oblasti v rámci podprogramu pro oblast klimatu, o úpravy tematických priorit uvedených v příloze III a o zvyšování procentního podílu rozpočtu vyčleněného na granty na projekty podporující ochranu přírody a biologické rozmanitosti. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(44)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení v souvislosti s přijímáním víceletých pracovních programů by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (23).
(45)
Pokud Výbor programu LIFE pro životní prostředí a oblast klimatu nezaujme žádné stanovisko k návrhu prováděcího aktu, Komise by návrh prováděcího aktu v souladu s čl. 5 odst. 4 druhým pododstavcem nařízení (EU) č. 182/2011 neměla přijmout. Uchýlení se k tomuto postupu by mělo být odůvodněno mimo jiné potřebou posoudit úměrné rozdělení finančních prostředků mezi integrované projekty, zejména maximální částku, kterou může obdržet jediný integrovaný projekt.
(46)
Aby byl zajištěn účinný přechod mezi opatřeními přijatými podle nařízení (ES) č. 614/2007 a programem LIFE, je nezbytné nadále provádět monitorování, audit a kvalitativní hodnocení činností financovaných podle uvedeného nařízení i po skončení jeho platnosti.
(47)
Přidaná hodnota programu LIFE je odvozena od zvláštní povahy jeho přístupu a zaměření, díky nimž jsou jeho zásahy zejména přizpůsobeny potřebám v oblasti životního prostředí a klimatu. Protože program LIFE ve zvýšené míře sdružuje zdroje a odborné zkušenosti, může přispět k účinnějšímu provádění politik v oblasti životního prostředí více než samostatné opatření členského státu. Poskytuje i platformu pro přípravu a výměnu osvědčených postupů a znalostí a pro zlepšení, stimulaci a urychlení změn v provádění acquis, budování kapacit, podporu soukromých subjektů, zejména malých a středních podniků, při testování technologií a řešení malého rozsahu, která členským státům a zúčastněným subjektům umožňuje se vzájemně od sebe učit. Program LIFE navíc vytváří spolupůsobení všech fondů Unie a vnitrostátních fondů a současně motivuje k poskytování finančních prostředků ze soukromého sektoru, a zvyšuje tak soulad zásahů Unie a podporuje stejnorodější provádění acquis.
(48)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž příspěvku k provádění a vývoji politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu včetně začleňování cílů z oblasti životního prostředí a klimatu do ostatních politik a prosazování lepší správy, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a účinků tohoto nařízení, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(49)
Nařízení (ES) č. 614/2007 by proto mělo být zrušeno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PROGRAM PRO ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ A OBLAST KLIMATU (LIFE)
Článek 1
Zřízení
Zřizuje se program pro životní prostředí a oblast klimatu na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 („program LIFE“).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„pilotními projekty“ projekty, které používají techniku nebo metodu, jež dosud ani na jiném místě nebyla použita či vyzkoušena, které v porovnání se současnými osvědčenými postupy nabízejí potenciální přínos v oblasti životního prostředí nebo klimatu a které lze následně použít ve větším měřítku v obdobných situacích;
b)
„demonstračními projekty“ projekty, které zavádějí do praxe, testují, vyhodnocují a šíří opatření, metodiky nebo přístupy, které jsou v konkrétních - například zeměpisných, ekologických či socioekonomických - souvislostech daného projektu nové nebo neznámé a které by bylo možné použít za podobných okolností jinde;
c)
„projekty využívajícími osvědčené postupy“ projekty, které používají vhodné, nákladově efektivní a nejmodernější techniky, metody a přístupy zohledňující konkrétní souvislosti daného projektu;
d)
„integrovanými projekty“ projekty, které ve velkém územním měřítku, zvláště v měřítku regionu, více regionů nebo v měřítku vnitrostátním nebo mezinárodním, provádějí plány či strategie v oblasti životního prostředí nebo klimatu vyžadované konkrétními právními předpisy Unie týkajícími se životního prostředí nebo klimatu, vypracované na základě jiných aktů Unie nebo vypracované orgány členských států, a to primárně v oblastech přírody, včetně mimo jiné řízení sítě Natura 2000, vody, odpadu, ovzduší, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, a zajišťují přitom zapojení zúčastněných subjektů a podporují koordinaci s nejméně jedním dalším příslušným unijním, vnitrostátním či soukromým zdrojem financování a jeho využití;
e)
„projekty technické pomoci“ projekty, které poskytují formou grantů na akce finanční podporu, jež má žadatelům pomoci připravit integrované projekty a zejména zajistil, aby tyto projekty splňovaly časové, technické a finanční požadavky programu LIFE v koordinaci s fondy uvedenými v čl. 8 odst. 3;
f)
„projekty budování kapacit“ projekty, které poskytují formou grantů na akce finanční podporu činnostem nezbytným k vybudování kapacity členských států, včetně vnitrostátních nebo regionálních kontaktních míst programu LIFE, s cílem umožnit členským státům účinněji se zapojit do programu LIFE;
g)
„přípravnými projekty“ projekty, které ve spolupráci s členskými státy primárně určila Komise jako projekty na podporu konkrétních potřeb týkajících se vývoje a provádění politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí nebo klimatu;
h)
„informačními projekty, projekty zaměřenými na zvyšování informovanosti a projekty zaměřenými na šíření osvědčených postupů“ projekty, jejichž cílem je podpora komunikace, šíření informací a zvyšování informovanosti v oblastech podprogramů pro životní prostředí a oblast klimatu.
Článek 3
Obecné cíle a ukazatele výkonnosti
1. Program LIFE má zejména tyto obecné cíle:
a)
přispívat k přechodu k nízkouhlíkovému hospodářství odolnému vůči změnám klimatu a účinně využívajícímu zdroje, k ochraně a zlepšování kvality životního prostředí a k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti, včetně podpory sítě Natura 2000 a boje proti degradaci ekosystémů;
b)
zlepšovat rozvoj, provádění a kontrolu dodržování politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a urychlovat a prosazovat integraci a začleňování cílů z oblasti životního prostředí a klimatu do ostatních politik Unie a činností veřejného i soukromého sektoru, mimo jiné zvyšováním kapacity veřejného a soukromého sektoru;
c)
na všech úrovních podporovat lepší správu v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně lepšího zapojení občanské společnosti, nevládních organizací a místních subjektů;
d)
podporovat provádění sedmého akčního programu pro životní prostředí.
Sledováním těchto cílů program LIFE přispěje k udržitelnému rozvoji a plnění cílů a úkolů strategie Evropa 2020 a příslušných strategií a plánů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu.
2. Obecných cílů uvedených v odstavci 1 se dosahuje těmito podprogramy:
a)
podprogramu pro životní prostředí;
b)
podprogramu pro oblast klimatu.
3. Plnění programu LIFE se konkrétně hodnotí podle těchto ukazatelů:
a)
pokud jde o obecný cíl uvedený v odst. 1 písm. a), podle prokazatelných zlepšení v oblasti životního prostředí a klimatu. Pokud jde o cíl, kterým je přispívat k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti, lze prokazatelná zlepšení v oblasti životního prostředí měřit pomocí procenta sítě Natura 2000, kde byla obnovena nebo nastolena přiměřená správa, povrchu a druhu obnovených ekosystémů a počtu a druhu cílových přírodních stanovišť a druhů, u nichž dochází ke zlepšení stavu z hlediska ochrany;
b)
pokud jde o obecné cíle spojené s přípravou a prováděním podle odst. 1 písm. b), podle počtu připravených nebo provedených zásahů, kterými se provádějí plány, programy nebo strategie podle politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí nebo klimatu, a počtu zásahů vhodných k napodobení nebo přenosu;
c)
pokud jde o obecné cíle spojené s integrací a začleňováním podle odst. 1 písm. b), podle počtu zásahů, které dosáhly spolupůsobení s jinými programy financování Unie nebo do nich byly začleněny, nebo které byly začleněny do praxe veřejného nebo soukromého sektoru;
d)
pokud jde o obecný cíl uvedený v odst. 1 písm. c), podle počtu zásahů pro zajištění lepší správy, šíření informací a povědomí o aspektech životního prostředí a klimatu.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 29, které dále definují ukazatele výkonnosti s ohledem na jejich použití v prioritních oblastech a tematických prioritách uvedených v článku 9 a příloze III, pokud jde o podprogram pro životní prostředí, a v článku 13, pokud jde o podprogram pro oblast klimatu.
Článek 4
Rozpočet
1. Finanční prostředky vyčleněné k provádění programu LIFE na období let 2014 až 2020 činí 3 456 655 000 EUR v běžných cenách, což představuje 0,318 % celkových prostředků na závazky uvedených v nařízení Rady (EU) č. 1311/2013.
Roční prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
2. Rozpočtové prostředky pro jednotlivé podprogramy se rozdělují takto:
a)
2 592 491 250 EUR z celkového finančního rámce uvedeného v odstavci 1 se přiděluje podprogramu pro životní prostředí;
b)
864 163 750 EUR z celkového finančního rámce uvedeného v odstavci 1 se přiděluje podprogramu pro oblast klimatu.
Článek 5
Účast třetích zemí v programu LIFE
Program LIFE je otevřen pro účast těchto zemí:
a)
zemí Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou smluvní stranou Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP);
b)
kandidátských zemí, potenciálních kandidátů a zemí přistupujících k Unii;
c)
zemí, na které se vztahuje evropská politika sousedství;
d)
zemí, které se v souladu s nařízením Rady (ES) č. 933/1999 (24) staly členy Evropské agentury pro životní prostředí.
Tato účast se uskutečňuje v souladu s podmínkami stanovenými v příslušných dvoustranných nebo mnohostranných dohodách, kterými se stanoví obecné zásady účasti uvedených třetích zemí v programech Unie.
Článek 6
Činnosti mimo Unii nebo v zámořských zemích a územích
1. Aniž je dotčen článek 5, může program LIFE financovat činnosti mimo Unii a v zámořských zemích a územích v souladu s rozhodnutím 2001/822/ES (rozhodnutí o přidružení zámoří), pokud jsou takové činnosti nezbytné k dosažení cílů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu a k zajištění účinnosti zásahů prováděných na územích členských států, na která se vztahují Smlouvy.
2. Právnická osoba usazená mimo Unii se může podílet na projektech uvedených v článku 18, jestliže má příjemce koordinující daný projekt sídlo v Unii a činnost, která má být prováděna mimo Unii, splňuje požadavky stanovené v odstavci 1 tohoto článku.
Článek 7
Mezinárodní spolupráce
V průběhu provádění programu LIFE je spolupráce s příslušnými mezinárodními organizacemi a s jejich institucemi a orgány možná, pokud je to zapotřebí k dosažení obecných cílů uvedených v článku 3.
Článek 8
Doplňkovost
1. Komise a členské státy zajistí, aby podpora poskytovaná z programu LIFE byla v souladu s politikami a prioritami Unie a aby doplňovala ostatní finanční nástroje Unie, při zajištění toho, aby byla zavedena zjednodušení.
2. Operace financované z programu LIFE jsou v souladu s právními předpisy Unie a vnitrostátními právními předpisy, včetně pravidel Unie pro státní podporu. Především pak členské státy oznámí Komisi financování z programu LIFE, které představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, a toto financování nesmí být provedeno, dokud je neschválí Komise podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování EU nebo pokud nesplňuje nařízení přijaté podle čl. 2 odst. 1 a článku 8 nařízení (ES) č. 994/98.
3. Komise a členské státy v souladu se svými povinnostmi zajistí koordinaci mezi programem LIFE a Evropským fondem pro regionální rozvoj, Evropským sociálním fondem, Fondem soudržnosti, Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a Evropským námořním a rybářským fondem s cílem dosáhnout spolupůsobení, zvláště v rámci integrovaných projektů, a podpořit využívání řešení, metod a přístupů vyvinutých v rámci programu LIFE. Tato koordinace se uskuteční v rámci zřízeném nařízením o společných ustanoveních a s využitím společného strategického rámce a mechanismů uvedených v dohodách o partnerství, jak požaduje uvedené nařízení.
4. Komise rovněž zajistí soulad a spolupůsobení a zabrání překrývání mezi programem LIFE a ostatními politikami a finančními nástroji Unie, konkrétně s programem Horizont 2020 a politikami a nástroji v rámci vnější činnosti Unie.
HLAVA II
PODPROGRAMY
KAPITOLA 1
Podprogram pro životní prostředí
Článek 9
Prioritní oblasti podprogramu pro životní prostředí
1. Podprogram pro životní prostředí má tři prioritní oblasti:
a)
životní prostředí a účinné využívání zdrojů,
b)
příroda a biologická rozmanitost;
c)
správa a informace v oblasti životního prostředí.
2. Prioritní oblasti uvedené v odstavci 1 zahrnují tematické priority uvedené v příloze III.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat v případě potřeby akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 29, kterými se doplňují, vypouštějí nebo mění tematické priority stanovené v příloze III, a to na základě těchto kritérií:
a)
priorit uvedených v sedmém akčním programu pro životní prostředí;
b)
specifických cílů vymezených pro jednotlivé prioritní oblasti uvedené v článcích 10, 11 a 12;
c)
zkušeností získaných při provádění víceletého pracovního programu uvedeného v článku 24;
d)
zkušeností získaných při provádění integrovaných projektů;
e)
priorit vycházejících z nových právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí přijatých po 23. prosince 2013; nebo
f)
zkušeností získaných při provádění stávajících právních předpisů a politiky Unie v oblasti životního prostředí.
Nejpozději do hodnocení programu LIFE v polovině období uvedeného v čl. 27 odst. 2 písm. a) Komise přezkoumá a v případě potřeby zreviduje tematické priority stanovené v příloze III.
3. Nejméně 55 % rozpočtových zdrojů přidělených na projekty podporované granty na akce v rámci podprogramu pro životní prostředí je věnováno na projekty podporující ochranu přírody a biologické rozmanitosti.
4. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 29, kterými se zvyšuje procentní podíl uvedený v odstavci 3 tohoto článku nejvýše o 10 %, za předpokladu, že celkové finanční prostředky požadované formou návrhů, které spadají pod prioritní oblast „příroda a biologická rozmanitost“ a splňují minimální kvalitativní požadavky, během dvou po sobě jdoucích let přesahují o více než 20 % odpovídající částku vypočítanou za dva roky, které uvedeným letům předcházely.
Článek 10
Specifické cíle prioritní oblasti „životní prostředí a účinné využívání zdrojů“
Specifické cíle podprogramu pro životní prostředí v prioritní oblasti „životní prostředí a účinné využívání zdrojů“ jsou zejména tyto:
a)
vyvíjet, testovat a demonstrovat přístupy týkající se politiky nebo řízení, osvědčené postupy a řešení pro náročné úkoly v oblasti životního prostředí, včetně vývoje a demonstrace inovativních technologií, které jsou vhodné k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány, včetně co do vazby mezi životním prostředím a zdravím, a které podporují politiku a právní předpisy pro účinné využívání zdrojů, včetně plánu pro Evropu účinně využívající zdroje;
b)
podporovat uplatňování, vývoj, testování a demonstrace integrovaných přístupů k provádění plánů a programů podle politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí, především pokud jde o vodu, odpady a ovzduší;
c)
zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, provádění, posuzování, sledování a vyhodnocování politiky a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a pro posuzování a sledování činitelů, tlaků a reakcí s dopadem na životní prostředí v Unii a mimo ni.
Článek 11
Specifické cíle prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“
Specifické cíle podprogramu pro životní prostředí v prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“ jsou zejména tyto:
a)
přispívat k přípravě a provádění politiky a právních předpisů Unie v oblasti přírody a biologické rozmanitosti včetně strategie Unie pro biologickou rozmanitost do roku 2020 a směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES, zejména uplatňováním, vývojem, testováním a demonstrací osvědčených postupů a řešení;
b)
podporovat další rozvoj, provádění a řízení sítě Natura 2000 zřízené podle článku 3 směrnice 92/43/EHS, zejména uplatňování, vývoj, testování a demonstrace integrovaných přístupů k provádění akčních rámců stanovujících priority financování sítě vypracovaných na základě článku 8 uvedené směrnice;
c)
zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, provádění, posuzování, sledování a vyhodnocování politiky a právních předpisů Unie v oblasti přírody a biologické rozmanitosti a pro posuzování a sledování činitelů, tlaků a reakcí s dopadem na přírodu a biologickou rozmanitost v Unii a mimo ni.
Článek 12
Specifické cíle prioritní oblasti „správa a informace v oblasti životního prostředí“
Specifické cíle podprogramu pro životní prostředí pro prioritní oblasti „správa a informace v oblasti životního prostředí“ jsou zejména tyto:
a)
prosazovat zvyšování informovanosti o záležitostech životního prostředí, včetně získávání veřejné podpory a podpory zúčastněných subjektů pro tvorbu politik Unie v oblasti životního prostředí, a prosazovat znalosti o udržitelném rozvoji a nové způsoby udržitelné spotřeby;
b)
podporovat komunikaci, správu a šíření informací v oblasti životního prostředí a usnadňovat sdílení znalostí o úspěšných řešeních a postupech v oblasti životního prostředí, například rozvíjením platforem spolupráce mezi zúčastněnými subjekty, a odbornou přípravu;
c)
prosazovat účinnější dodržování a vymáhání právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a přispívat k němu, zejména podporou vývoje a šíření osvědčených postupů a přístupů politiky;
d)
prosazovat lepší správu v oblasti životního prostředí širším zapojením zúčastněných subjektů, včetně nevládních organizací, do konzultací politik a jejich provádění.
KAPITOLA 2
Podprogram pro oblast klimatu
Článek 13
Prioritní oblasti podprogramu pro oblast klimatu
Podprogram pro oblast klimatu má tři prioritní oblasti:
a)
zmírňování změny klimatu;
b)
přizpůsobování se změně klimatu;
c)
správa a informace v oblasti klimatu.
Článek 14
Specifické cíle prioritní oblasti „zmírňování změny klimatu“
S cílem přispívat ke snižování emisí skleníkových plynů má prioritní oblast „zmírňování změny klimatu“ zejména tyto specifické cíle:
a)
přispívat k provádění a přípravě politiky a právních předpisů Unie v oblasti zmírňování změny klimatu, včetně začleňování ve všech oblastech politiky, zejména přípravou, testováním a demonstrací přístupů týkajících se politiky nebo řízení, osvědčených postupů a řešení pro zmírňování změny klimatu;
b)
zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, posuzování, sledování, vyhodnocování a provádění účinných akcí a opatření v oblasti zmírňování změny klimatu a zvyšovat kapacitu pro uplatňování těchto znalostí v praxi;
c)
usnadňovat přípravu a provádění integrovaných přístupů, například pro strategie a plány zmírňování změny klimatu na místní, regionální i vnitrostátní úrovni;
d)
přispívat k přípravě a demonstraci inovativních technologií, systémů a nástrojů zmírňování změny klimatu vhodných k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány.
Článek 15
Specifické cíle prioritní oblasti „přizpůsobování se změně klimatu“
S cílem podpořit snahy vedoucí ke zvýšené odolnosti vůči změně klimatu má prioritní oblast „přizpůsobování se změně klimatu“ zejména tyto specifické cíle:
a)
přispívat k přípravě a provádění politiky Unie v oblasti přizpůsobování se změně klimatu, včetně začleňování ve všech oblastech politiky, zejména přípravou, testováním a demonstrací přístupů týkajících se politiky nebo řízení, osvědčených postupů a řešení pro přizpůsobování se změně klimatu, včetně případných ekosystémových přístupů;
b)
zlepšovat znalostní základnu pro přípravu, posuzování, sledování, vyhodnocování a provádění účinných akcí a opatření v oblasti přizpůsobování se změně klimatu, případně přednostně akcí a opatření uplatňujících ekosystémový přístup, a zvyšovat kapacitu pro uplatňování těchto znalostí v praxi;
c)
usnadňovat přípravu a provádění integrovaných přístupů, například pro strategie a plány přizpůsobování se změně klimatu na místní, regionální i vnitrostátní úrovni, případně přednostně ekosystémových přístupů;
d)
přispívat k přípravě a předvedení inovativních technologií, systémů a nástrojů přizpůsobování se změně klimatu vhodných k tomu, aby byly napodobovány, přenášeny nebo začleňovány.
Článek 16
Specifické cíle prioritní oblasti „správa a informace v oblasti klimatu“
Specifické cíle prioritní oblasti „správa a informace v oblasti klimatu“ jsou zejména:
a)
podporovat zvyšování informovanosti o klimatických záležitostech, včetně vytváření veřejné podpory a podpory zúčastněných subjektů pro tvorbu politik Unie v oblasti klimatu, a prosazovat znalosti o udržitelném rozvoji;
b)
podporovat komunikaci, správu a šíření informací v oblasti klimatu a usnadňovat sdílení znalostí o úspěšných řešeních a postupech v oblasti klimatu, například rozvojem platforem spolupráce mezi zúčastněnými subjekty, a odbornou přípravu;
c)
prosazovat účinnější dodržování a vymáhání právních předpisů Unie v oblasti klimatu a přispívat k němu, zejména podporou vývoje a šíření osvědčených postupů a přístupů politiky;
d)
prosazovat lepší správu v oblasti klimatu širším zapojením zúčastněných subjektů, včetně nevládních organizací, do konzultací politik a jejich provádění.
HLAVA III
SPOLEČNÁ PROVÁDĚCÍ USTANOVENÍ
KAPITOLA 1
Financování
Článek 17
Druhy financování
1. Financování z prostředků Unie může mít tyto právní formy:
a)
granty;
b)
veřejné zakázky;
c)
příspěvky do finančních nástrojů v souladu s ustanoveními o finančních nástrojích podle nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, zejména článků 139 a 140 tohoto nařízení, a v souladu s provozně zaměřenými požadavky stanovenými v příslušných aktech Unie;
d)
veškeré ostatní zásahy, jež jsou nezbytné pro dosažení obecných cílů uvedených v článku 3.
2. Komise provádí toto nařízení v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Financování podle tohoto nařízení, které představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, musí být prováděno v souladu s příslušnými pravidly Unie pro poskytování státní podpory.
4. Nejméně 81 % rozpočtových prostředků pro program LIFE musí být přiděleno na projekty podporované formou grantů na akce, nebo případně s vyžitím finančních nástrojů uvedených v odst. 1 písm. c).
Komise může tyto finanční nástroje začlenit do víceletého pracovního programu uvedeného v článku 24, pokud splňují podmínku hodnocení ex ante podle čl. 140 odst. 2 písm. f) nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
5. Na integrované projekty může být přiděleno nejvýše 30 % rozpočtových prostředků pro granty na akce v souladu s článkem 4. Tento maximální podíl bude přezkoumán v rámci hodnocení programu LIFE v polovině období uvedeného v čl. 27 odst. 2 písm. a), které bude případně provázeno legislativním návrhem.
Článek 18
Projekty
Granty na akce mohou být financovány tyto projekty:
a)
pilotní projekty;
b)
demonstrační projekty;
c)
projekty využívající osvědčené postupy;
d)
integrované projekty;
e)
projekty technické pomoci;
f)
projekty budování kapacit,
g)
přípravné projekty;
h)
informační projekty, projekty zaměřené na zvyšování informovanosti a projekty zaměřené na šíření osvědčených postupů;
i)
veškeré ostatní projekty, jež jsou nezbytné pro dosažení obecných cílů uvedených v článku 3.
Článek 19
Kritéria způsobilosti a přidělení a výběr projektů
1. Projekty uvedené v článku 18 musí splňovat kritéria způsobilosti vycházející z definic stanovených v článku 2 a následující kritéria přidělení:
a)
je v zájmu Unie v tom smyslu, že významnou měrou přispívají k dosažení některého z obecných cílů programu LIFE stanovených v článku 3 a specifických cílů pro prioritní oblasti uvedené v článku 9, tematických priorit uvedených v příloze III nebo specifických cílů pro prioritní oblasti uvedené v článku 13;
b)
zajišťuje nákladově efektivní přístup a být technicky a finančně soudržné a
c)
jejich provádění je řádně naplánováno.
2. Projekty mohou být přiděleny, pouze pokud splňují minimální požadavky kvality podle příslušných ustanovení nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Projekty financované z programu LIFE v některé z prioritních oblastí nesmějí ohrožovat cíle v oblasti životního prostředí nebo klimatu v jiné prioritní a oblasti, a je-li to možné, musí podporovat spolupůsobení mezi různými cíli a zelené veřejné zakázky.
4. Komise zajistí zeměpisnou rovnováhu mezi integrovanými projekty orientačním přidělením alespoň tří integrovaných projektů, z nichž alespoň jeden patří do podprogramu pro životní prostředí a alespoň jeden do podprogramu pro oblast klimatu, každému členskému státu v průběhu programovacího období programu LIFE stanoveného v článku 1.
Integrované projekty se rozdělují s cílem splnit cíle stanovené v souladu s čl. 24 odst. 2 písm. c) v každé z oblastí uvedených v čl. 2 písm. d).
S cílem posoudit soulad s ustanovením o uvolnění unijních, vnitrostátních nebo soukromých finančních prostředků uvedených v čl. 2 písm. d) musí být k návrhům integrovaných projektů přiložen:
a)
v první fázi postupu podávání žádostí: finanční plán a
b)
ve druhé fázi postupu podávání žádostí: alespoň jedno prohlášení o záměru, v němž je uveden rozsah, v jakém budou další příslušné unijní, vnitrostátní nebo soukromé finanční zdroje uvolněny, s upřesněním finančních zdrojů.
5. Komise zajistí v průběhu prvního víceletého pracovního programu zeměpisnou rovnováhu mezi jinými než integrovanými projekty předloženými v rámci podprogramu pro životní prostředí tím, že úměrně rozdělí finanční prostředky členským státům podle orientačních částek přidělených jednotlivým státům určených v souladu s kritérii stanovenými v příloze I. Pokud se orientační národní příděly neuplatní, projekty musí být vybírány výhradně na základě kvality.
6. Pokud je úhrn společného financování, které je nezbytné pro financování jiných než integrovaných projektů předložených určitým členským státem a uvedených na seznamu sestaveném Komisí na konci postupu výběru, nižší než je orientační částka přidělená tomuto členskému státu, použije Komise, jsou-li splněny podmínky stanovené v odstavcích 1 a 2, zůstatek tohoto vnitrostátního přidělení ke spolufinancování těch projektů předložených dalšími členskými státy, s výjimkou zámořských zemí a území, které představují největší příspěvek k dosažení obecných cílů stanovených v článku 3.
Při předložení seznamu projektů pro společné financování Komise informuje Výbor pro program LIFE pro životní prostředí a oblast klimatu o tom, jak zohlednila kritéria přidělení prostředků stanovená v souladu s odstavci 4 a 5.
7. Komise zohlední zejména nadnárodní projekty, pokud je nadnárodní spolupráce nezbytná k zajištění ochrany životního prostředí a cílů v oblasti klimatu, a usiluje o splnění požadavku, aby nejméně 15 % rozpočtových prostředků určených na projekty bylo přiděleno nadnárodním projektům. Komise zváží přidělení financování nadnárodním projektům i v případech, kdy byla přidělená orientační částka v jednom nebo více členských státech účastnících se těchto nadnárodních projektů překročena.
8. V průběhu prvního víceletého pracovního programu je členský stát způsobilý pro financování jednoho projektu budování kapacit až do výše 1 000 000 EUR, pokud splňuje jedno z následujících kritérií:
a)
průměrná míra čerpání přidělené orientační částky pro roky 2010, 2011 a 2012 podle článku 6 nařízení (ES) č. 614/2007 členským státem je nižší než 70 %;
b)
HDP členského státu na obyvatele byl v roce 2012 nižší než 90 % průměru Unie; nebo
c)
členský stát přistoupil k EU po 1. lednu 2013.
V průběhu druhého víceletého pracovního programu je členský stát způsobilý pro financování jednoho projektu budování kapacit až do výše 750 000 EUR, pokud splňuje následující kritéria:
a)
průměrná míra čerpání přidělené orientační částky pro roky 2014, 2015 a 2016 uvedeného v odstavci 5 je nižší než 70 %; a
b)
průměrná míra čerpání přidělené orientační částky členským státem pro roky 2014, 2015 a 2016 vzrostla ve srovnání s průměrnou mírou čerpání pro roky 2010, 2011 a 2012.
Aby byl členský stát způsobilý pro financování projektů budování kapacit, musí se zavázat, že zachová zdroje určené pro program LIFE, včetně např. počtu zaměstnanců, na úrovni, která není nižší než v roce 2012, po dobu trvání příslušného víceletého pracovního programu. Tento závazek se stanoví v plánu budování kapacit uvedeném v odstavci 9.
Odchylně od ustanovení o způsobilosti obsažených v prvním a druhém pododstavci a pro celou dobu trvání programu LIFE není členský stát způsobilý pro financování projektů budování kapacit, pokud jeho HDP na obyvatele v roce 2012 přesahoval 105 % průměru Unie. Financování projektů budování kapacit se omezí na jeden projekt na členský stát v jednom víceletém pracovním programu.
9. Komise stanoví zrychlený postup přidělování pro všechny projekty budování kapacit. Žádosti týkající se těchto projektů budování kapacit mohou být podávány od 23. prosince 2013 Musí vycházet z plánu budování kapacit schváleného členským státem a Komisí, v němž jsou uvedeny zásahy, které mají být financovány z programu LIFE s cílem rozvíjet schopnost členského státu podávat úspěšně žádosti o financování pro projekty v podprogramu pro životní prostřední a podprogramu pro oblast klimatu. Tato opatření mohou zahrnovat mimo jiné:
a)
nábor nových zaměstnanců a školení pro vnitrostátní nebo regionální kontaktní místa programu LIFE;
b)
usnadňování výměny zkušeností a osvědčených postupů a podporu šíření a využívání výsledků projektů v rámci programu LIFE;
c)
přístupy „školení školitelů“;
d)
programy vysílání a výměny mezi veřejnými orgány v členských státech, zejména výměnné aktivity vysoké kvality.
Zásahy v rámci plánu budování kapacit mohou zahrnovat získávání odborníků k ad hoc řešení nedostatku technických kapacit a kapacit pro zpracování, ale nesmějí zahrnovat získávání odborníků, jejichž primární funkcí je vypracovávání návrhů pro předkládání v rámci každoroční výzvy k předkládání návrhů.
V plánu budování kapacit se rovněž uvedou odhadované náklady těchto zásahů.
Článek 20
Míra spolufinancování a způsobilost nákladů na projekty
1. Maximální míra spolufinancování u projektů uvedených v článku 18 může dosahovat:
a)
po dobu trvání prvního víceletého pracovního programu až 60 % způsobilých nákladů pro všechny projekty, kromě projektů uvedených v písmenu c), financované z prostředků podprogramu pro životní prostředí i z prostředků podprogramu pro oblast klimatu;
b)
po dobu trvání druhého víceletého pracovního programu až 55 % způsobilých nákladů pro všechny projekty, kromě projektů uvedených v písmenu c), financované z prostředků podprogramu pro životní prostředí i z prostředků podprogramu pro oblast klimatu;
c)
po celou dobu trvání programu LIFE:
i)
až 60 % způsobilých nákladů pro projekty uvedené v čl. 18 písm. d), e) a g);
ii)
pokud je splněn bod iii), až 60 % způsobilých nákladů pro projekty financované z prostředků prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“ podprogramu pro životní prostředí;
iii)
až 75 % způsobilých nákladů pro projekty financované z prostředků prioritní oblasti „příroda a biologická rozmanitost“ podprogramu pro životní prostředí, které se týkají prioritních stanovišť nebo druhů podle směrnice 92/43/EHS nebo druhů ptáků považovaných Výborem pro přizpůsobení technickému a vědeckému pokroku, zřízeným podle článku 16 směrnice 2009/147/ES, za prioritní, pokud je to nezbytné pro dosažení cíle ochrany;
iv)
až 100 % způsobilých nákladů pro projekty uvedené v čl. 18 písm. f).
2. Podmínky pro způsobilost nákladů jsou stanoveny v článku 126 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Tyto náklady zahrnují náklady na DPH a na zaměstnance.
Komise předloží v rámci hodnocení v polovině období a hodnocení ex post programu LIFE přehled úhrad DPH, o které v jednotlivých členských státech požádali příjemci prostředků v rámci programu LIFE ve fázi konečné platby.
3. Náklady na nákup pozemků se považují za způsobilé pro financování projektů uvedených v článku 18 z prostředků Unie za předpokladu, že:
a)
nákup přispěje ke zlepšení, k udržení a k obnově celistvosti sítě Natura 2000 zřízené podle článku 3 směrnice 92/43/EHS, včetně lepšího propojení vytvořením koridorů nebo spojovacích ostrůvků nebo jiných prvků zelené infrastruktury;
b)
nákup pozemku je jedinou nebo nákladově nejefektivnější možností, jak dosáhnout požadovaného ochranného výsledku;
c)
koupený pozemek je dlouhodobě vyhrazen pro způsoby užití, které jsou v souladu s cíli stanovenými v článcích 11, 14 nebo 15, a
d)
dotyčné členské státy převodem nebo jiným způsobem zajistí dlouhodobé postoupení tohoto pozemku pro účely ochrany přírody.
Článek 21
Granty na provozní náklady
1. Granty na provozní náklady poskytují podporu na určité provozní a administrativní náklady neziskových subjektů, které sledují cíl, který je v obecném zájmu Unie, jsou činné zejména v oblasti životního prostředí nebo klimatu a podílejí se na rozvoji, provádění a kontrole dodržování politiky a právních předpisů Unie.
2. Maximální míra spolufinancování grantů na provozní náklady uvedených v odstavci 1 z prostředků Unie činí 70 % způsobilých nákladů.
Článek 22
Ostatní druhy činností
Z prostředků programu LIFE mohou být financovány činnosti, kterými Komise podporuje zahájení, provádění a začleňování politik a právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu za účelem dosažení obecných cílů stanovených v článku 3. Tyto činnosti mohou zahrnovat:
a)
informační a komunikační činnosti včetně kampaní na zvyšování informovanosti. Finanční zdroje přidělované na komunikační činnosti v souladu s tímto nařízením pokryjí rovněž společnou komunikaci o politických prioritách Unie, jakož i o stavu uplatňování a provádění všech zásadních právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu;
b)
studie, průzkumy, modelování a tvorbu scénářů;
c)
přípravu, provádění, sledování, kontrolu a hodnocení projektů, politik, programů a právních předpisů;
d)
semináře, konference a setkání;
e)
vytváření sítí a platforem pro šíření osvědčených postupů;
f)
veškeré ostatní činnosti, jež jsou nezbytné pro dosažení obecných cílů uvedených v článku 3.
Článek 23
Příjemci
Z prostředků programu LIFE mohou být financovány veřejné a soukromé subjekty.
Aby se zajistila viditelnost programu LIFE, propagují příjemci program LIFE a výsledky svých projektů, přičemž vždy uvedou podporu získanou od Unie. Logo programu LIFE zobrazené v příloze II se použije pro všechny komunikační činnosti a uvede se na informačních tabulích na strategických místech viditelných pro veřejnost. Veškeré zboží dlouhodobé spotřeby pořízené v rámci programu LIFE nese logo programu LIFE, nestanoví-li Komise jinak.
KAPITOLA 2
Prováděcí opatření
Článek 24
Víceleté pracovní programy
1. Komise prostřednictvím prováděcích aktů přijímá víceleté pracovní programy pro program LIFE. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 2.
Doba trvání prvního víceletého pracovního programu je čtyři roky a doba trvání druhého víceletého pracovního programu je tři roky.
2. Každý víceletý pracovní program stanoví v souladu s obecnými cíli stanovenými v článku 3:
a)
rozdělení prostředků v rámci každého podprogramu mezi jednotlivé prioritní oblasti a mezi jednotlivé typy financování podle čl. 9 odst. 3 a čl. 17 odst. 4 a 5. Neprovede se žádné další předběžné rozdělení prostředků na projekty financované formou grantů na akce mezi jednotlivé prioritní oblasti nebo v rámci těchto oblastí s výjimkou projektů technické pomoci a projektů budování kapacit;
b)
témata projektů provádějících tematické priority uvedené v příloze III projektů, které mají být financovány po dobu trvání víceletého pracovního programu;
c)
kvalitativní a kvantitativní výsledky, ukazatele a cíle pro každou prioritní oblast a druh projektů na celou dobu trvání víceletého pracovního programu v souladu s ukazateli výkonnosti podle čl. 3 odst. 3 a specifickými cíli každé prioritní oblasti uvedenými v článcích 10, 11, 12, 14, 15 a 16;
d)
odbornou metodiku pro postup výběru projektů a kritéria výběru a přidělení grantů v souladu s články 2 a 19 tohoto nařízení a příslušnými ustanoveními nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012;
e)
orientační harmonogramy pro výzvy k předkládání návrhů na celou dobu trvání víceletého pracovního programu.
3. V rámci víceletých pracovních programů Komise zveřejní každoročně výzvy k předkládání návrhů pro prioritní oblasti uvedené v čl. 9 odst. 1 a v článku 13. Komise zajistí, aby nevyužité finanční prostředky z určité výzvy k předkládání návrhů byly přerozděleny mezi různé druhy projektů uvedené v článku 18.
4. Komise prostřednictvím prováděcích aktů provede revizi víceletého pracovního programu nejpozději při hodnocení programu LIFE v polovině období. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 30 odst. 2.
Článek 25
Způsoby provádění
Komise provádí činnosti k dosažení obecných cílů stanovených v článku 3 tohoto nařízení podle způsobů provádění stanovených v článku 58 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012, zejména přímého nebo nepřímého řízení Komisí na centrální úrovni nebo společného řízení s mezinárodními organizacemi.
Článek 26
Správní a technická pomoc
Finanční prostředky vyčleněné na program LIFE mohou zahrnovat také nezbytné výdaje související s činnostmi v oblasti přípravy, sledování, kontroly, auditu, komunikace a hodnocení, jež jsou přímo potřebné pro řízení programu LIFE a dosažení jeho obecných cílů stanovených v článku 3.
Komise pravidelně a ve spolupráci s vnitrostátními kontaktními místy programu LIFE pořádá semináře a setkání, zveřejňuje seznamy projektů financovaných v rámci programu LIFE nebo podniká jiné činnosti k usnadnění výměny zkušeností, znalostí a osvědčených postupů ke všem projektům, šíření a předávání výsledků projektu v celé Unii. Za tímto účelem Komise provádí činnosti, jejichž cílem je šíření výsledků projektu mezi příjemce prostředků z programu LIFE a další strany, případně se zvláštním zaměřením na členské státy s nízkým využíváním finančních prostředků programu LIFE, a usnadňuje komunikaci a spolupráci mezi ukončenými nebo pokračujícími projekty a příjemci v rámci nových projektů, žadateli nebo zúčastněnými subjekty ve stejné oblasti.
Komise rovněž pořádá alespoň jednou za dva roky specifické semináře, setkání nebo případně jiné typy činností s cílem usnadnit výměnu zkušeností, znalostí a osvědčených postupů při navrhování, přípravě a provádění integrovaných projektů, jakož i hodnocení účinnosti pomoci poskytované formou projektů technické pomoci. Do těchto činností zapojí vnitrostátní nebo regionální správní orgány, které spravují jiné finanční prostředky Unie, a další relevantní zúčastněné subjekty.
Článek 27
Sledování a hodnocení
1. Komise pravidelně sleduje provádění programu LIFE (a jeho podprogramů), včetně výše výdajů na oblast klimatu a na oblast biologické rozmanitosti, a podává o něm zprávu. Hodnotí také spolupůsobení mezi programem LIFE a ostatními doplňkovými programy, a zejména mezi jeho podprogramy. Komise vypočte orientační částky přidělené jednotlivým státům v souladu s kritérii stanovenými v příloze I pro dobu trvání druhého víceletého programu, a to výlučně pro účely porovnání výkonnosti členských států.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů tyto zprávy:
a)
do 30. června 2017 externí a nezávislou hodnotící zprávu programu LIFE (a jeho podprogramů) v polovině období za účelem přijetí rozhodnutí o obnovení, změně nebo pozastavení opatření, jež zahrne mimo jiné kvalitativní a kvantitativní aspekty jeho provádění, výši výdajů na oblast klimatu a na oblast biologické rozmanitosti, dosaženou míru spolupůsobení mezi cíli, jeho doplňkovost s ostatními relevantními programy Unie, plnění cílů u všech opatření (pokud možno na úrovni výsledků a dopadů), účinnost využívání prostředků a unijní přidanou hodnotu programu. Hodnotící zpráva v polovině období bude rovněž obsahovat kvantitativní a kvalitativní analýzu příspěvku programu LIFE ke stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, uvedených ve směrnicích 92/43/EHS a 2009/147/ES. Hodnocení se dále zaměří na prostor pro zjednodušení, na jeho vnitřní a vnější soudržnost, na to, zda jsou všechny cíle programu nadále relevantní, a na to, jak daná opatření v rámci programu LIFE přispívají k dosažení cílů a úkolů strategie Evropa 2020 a k udržitelnému rozvoji. Zohlední výsledky hodnocení dlouhodobého dopadu programu LIFE+. Hodnotící zpráva v polovině období je doplněna připomínkami Komise včetně jejího vyjádření ke způsobu, jakým mají být zjištění hodnocení v polovině období zohledněna při provádění programu LIFE, a zejména v jakém rozsahu je třeba změnit tematické priority stanovené v příloze III.
Hodnotící zpráva v polovině období musí obsahovat důkladné posouzení rozsahu a kvality poptávky, plánování a provádění integrovaných projektů nebo k ní takové hodnocení musí být přiloženo. Zvláštní důraz se klade na dosažený nebo očekávaný úspěch integrovaných projektů při mobilizaci jiných prostředků Unie, zejména s ohledem na výhody plynoucí z posílené soudržnosti s ostatními finančními nástroji Unie, na rozsah, v jakém jsou zapojeny zúčastněné subjekty, a na rozsah, v jakém integrované projekty zahrnují nebo mají zahrnovat předchozí projekty v rámci programu LIFE+.
b)
do 31. prosince 2023 externí nezávislou hodnotící zprávu ex post o provádění a výsledcích programu LIFE (a jeho podprogramů), jež zahrne i výši výdajů na oblast klimatu a na oblast biologické rozmanitosti a hodnocení, do jaké míry program LIFE jako celek a každý z jeho podprogramů dosáhly stanovených cílů, jaké míry spolupůsobení mezi různými cíli bylo dosaženo a jakým způsobem se program LIFE podílel na plnění cílů a úkolů strategie Evropa 2020. Hodnotící zpráva ex post rovněž uvede, do jaké míry se podařilo začlenit cíle v oblasti životního prostředí a klimatu do dalších politik Unie, a v co největší míře posoudit, jakého hospodářského prospěchu bylo dosaženo pomocí programu LIFE a jaký dopad a přínos měl program pro zapojené komunity.
3. Výsledky hodnocení provedených na základě tohoto článku Komise zpřístupní veřejnosti.
Článek 28
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími správními a finančními sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a subdodavatelů, kteří v rámci programu LIFE obdrželi prostředky Unie.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (25) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat.
3. Příjemci finanční pomoci Unie v souvislosti s každým projektem uchovávají pro využití Komisí po dobu pěti let od poslední platby veškeré podklady týkající se výdajů na tento projekt.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 29
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 3 a v čl. 9 odst. 2 a 4 je Komisi svěřena na dobu sedmi let od 23. prosince 2013
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 3 odst. 3 a v čl. 9 odst. 2 a 4 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 3 odst. 3 a čl. 9 odst. 2 a 4 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 30
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro program LIFE pro životní prostředí a oblast klimatu. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 31
Zrušení
Nařízení (ES) č. 614/2007 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 32
Přechodná opatření
1. Aniž je dotčen čl. 31 první pododstavec, opatření zahájená před 1. lednem 2014 na základě nařízení (ES) č. 614/2007 se uvedeným nařízením řídí i nadále až do svého ukončení a musí splňovat technická ustanovení, která jsou v něm vymezena. Výbor uvedený v čl. 30 odst. 1 tohoto nařízení nahrazuje výbor uvedený v čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 614/2007 od 23. prosince 2013
2. Finanční prostředky přidělené na program LIFE mohou zahrnovat také výdaje na technickou a správní pomoc, a to včetně výdajů na povinné sledování, komunikaci a hodnocení vyžadované nařízením (ES) č. 614/2007 po skončení jeho platnosti, aby byl zajištěn přechod mezi opatřeními přijatými podle nařízení (ES) č. 614/2007 a programem LIFE.
3. Částky potřebné v rámci finančního krytí na opatření v oblasti sledování, komunikace a auditu v období po 31. prosinci 2020 se považují za potvrzené, pouze jsou-li v souladu s finančním rámcem platným ode dne 1. ledna 2021.
4. Prostředky spojené s účelově vázanými příjmy, které pocházejí ze zpětného získání neoprávněně vyplacených částek podle nařízení (ES) č. 614/2007, se použijí v souladu s článkem 21 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 k financování programu LIFE.
Článek 33
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. prosince 2013.
UREDBA (EU) št. 1293/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 11. decembra 2013
o vzpostavitvi programa za okolje in podnebne ukrepe (LIFE) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 614/2007
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Okoljska in podnebna politika in zakonodaja Unije sta precej prispevali k izboljšanju stanja okolja. Kljub temu še vedno obstajajo veliki okoljski in podnebni izzivi, ki bodo imeli precejšnje posledice za Unijo, če jih ne bomo obravnavali.
(2)
Zaradi obsega in celovitosti bi moralo biti spopadanje z navedenimi okoljskimi in podnebnimi izzivi financirano predvsem iz glavnih programov financiranja Unije. Komisija je v sporočilu z dne 29. junija 2011 z naslovom „Proračun za strategijo Evropa 2020“, v katerem se zaveda izzivov zaradi podnebnih sprememb, navedla, da namerava povečati delež proračuna, namenjenega podnebju, za vsaj 20 %, in sicer s prispevki iz različnih politik. Ta uredba bi morala prispevati k uresničitvi navedenega cilja.
(3)
S temi programi financiranja Unije ni mogoče obravnavati vseh posebnih potreb okolja in podnebnih ukrepov. Za okolje in podnebne ukrepe so potrebni posebni pristopi, ki odpravljajo neenako vključevanje njihovih ciljev v prakse držav članic, neenakomerno in nezadostno izvajanje zakonodaje v državah članicah ter nezadostno razširjanje informacij o ciljih politike in spodbujanje navedenih ciljev. Primerno je poskrbeti za nadaljnje ukrepe v zvezi s programom, vzpostavljenim z Uredbo (ES) št. 614/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (4), in sprejeti novo uredbo. Zato bi morala ta uredba vzpostaviti namenski program financiranja za okolje in podnebne ukrepe (v nadaljnjem besedilu: program LIFE). Da bi imelo financiranje Unije znaten učinek, bi bilo treba ustvariti tesne sinergije in dopolnjevanje med programom LIFE in drugimi programi Unije za financiranje.
(4)
Okoljske dobrine so v Uniji neenakomerno porazdeljene, vendar so njihove prednosti pomembne za celotno Unijo in jih ta tudi čuti. Zaradi dolžnosti Unije, da te dobrine ohrani, je potrebno dosledno izvajanje načel solidarnosti in skupnega prevzemanja odgovornosti, kar pomeni, da je nekatere okoljske in podnebne težave Unije bolje obravnavati na regionalni ali lokalni ravni. Programi LIFE imajo že od leta 1992 ključno vlogo pri boljši solidarnosti in skupnem prevzemanju odgovornosti pri ohranjanju okoljskega in podnebnega javnega dobrega Unije. To vlogo bi moral program LIFE igrati tudi v prihodnje.
(5)
Program LIFE glede na značilnosti in obseg ne more rešiti vseh okoljskih in podnebnih težav. Namenjen bi moral biti spodbujanju sprememb v razvoju in izvajanju politik s tem, ko zagotavlja in razširja rešitve in najboljšo prakso za uresničevanje okoljskih in podnebnih ciljev ter promovira inovativne okoljske in podnebne tehnologije. Pri teh prizadevanjih bi moral program LIFE podpreti izvajanje splošnega okoljskega akcijskega programa Unije do leta 2020 "Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta", vzpostavljenega s Sklepom Evropskega parlamenta in Sveta (5) (v nadaljnjem besedilu: sedmi okoljski akcijski program).
(6)
Ta uredba določa finančna sredstva v višini 3 456 655 milijonov EUR po trenutnih cenah, kar je 0,318 % skupnega zneska odobrenih sredstev za prevzem obveznosti iz Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (6) za celotno obdobje programa LIFE, kar pomeni za Evropski parlament in Svet v letnem proračunskem postopku prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (7).
(7)
V skladu s sklepi zasedanj Evropskega sveta v Luxembourgu decembra 1997 in v Solunu junija 2003 bi morale biti države kandidatke in države zahodnega Balkana, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces, ter države, za katere se uporablja evropska sosedska politika, upravičene do sodelovanja v programih Unije v skladu s pogoji iz ustreznih dvostranskih in večstranskih sporazumov, sklenjenih s temi državami.
(8)
V skladu s Sklepom Sveta št. 2001/822/ES (8) (v nadaljnjem besedilu: Sklep o pridružitvi čezmorskih držav) so posamezniki iz čezmorskih držav in ozemelj (v nadaljnjem besedilu: ČDO) ter ustrezni javni in/ali zasebni organi in institucije v ČDO, kjer je to primerno, upravičeni sodelovati v programih Unije ob upoštevanju pravil in pogojev teh programov, pa tudi ureditve, ki se uporablja v državi članici, s katero so ČDO povezani.
(9)
Če želimo, da bodo naložbe, povezane z okoljem in podnebnimi ukrepi v Uniji, učinkovite, je nekatere ukrepe treba izvesti zunaj njenih meja. Ni nujno, da so te naložbe vedno financirane s finančnimi instrumenti Unije za zunanje delovanje. Ukrepi v državah, ki ne sodelujejo neposredno v programu LIFE, in sodelovanje zadevnih pravnih oseb v dejavnostih, ki so financirane s programom LIFE, bi morali izjemoma biti mogoči, če so izpolnjeni posebni pogoji iz te uredbe.
(10)
Ta uredba bi morala tudi zagotavljati okvir za podporo ustreznim mednarodnim organizacijam in za sodelovanje z njimi, da se zadosti potrebam okoljske in podnebne politike, ki ne sodijo v sklop finančnih instrumentov zunanjega delovanja, kot so nekatere študije.
(11)
Okoljske in podnebne potrebe bi morale biti vključene v politike in dejavnosti Unije. Program LIFE bi moral torej dopolnjevati druge programe financiranja Unije, vključno z Evropskim skladom za regionalni razvoj (9), Evropskim socialnim skladom (10), Kohezijskim skladom (11), Evropskim kmetijskim usmerjevalnim in jamstvenim skladom (12), Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (13), Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo in Obzorjem 2020 - Okvirnim programom za raziskave in inovacije (14).
Komisija in države članice bi morale to dopolnjevanje zagotoviti na vseh ravneh. Na ravni Unije bi bilo treba dopolnjevanje zagotoviti z vzpostavitvijo strukturnega sodelovanja med programom LIFE in deljenim upravljanjem programov financiranja Unije v skupnem strateškem okviru, ustanovljenim z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (EU) št. /2013 (15) (uredba o skupnih določbah), zlasti da se spodbudi financiranje ukrepov, ki dopolnjujejo integrirane projekte ali podpirajo uporabo rešitev, metod in pristopov, razvitih s programom LIFE. S programom LIFE bi bilo prav tako treba spodbujati uporabo rezultatov okoljskih in podnebnih raziskav ter inovacij pobude Obzorje 2020. V sklopu tega bi moral zagotavljati možnosti sofinanciranja projektov z jasnimi okoljskimi in podnebnimi koristmi, da bi bilo tako mogoče zagotoviti sinergije med programoma LIFE in Obzorje 2020. Za preprečevanje podvajanja financiranja je potrebno usklajevanje. Komisija bi morala ukrepati, da bi preprečila prekrivanje in dodatno upravno breme za upravičence projektov zaradi obveznosti poročanja iz različnih finančnih instrumentov. Že v začetni fazi bi morala opredeliti možne ureditve za sodelovanje ter tako zagotoviti jasnost in praktično izvedljivost integriranih projektov v okviru programa LIFE. Države članice bi morale predvideti navedbo teh ureditev v sporazumih o partnerstvu, saj bodo tako zagotovile, da bodo prednosti integriranih projektov upoštevane pri pripravi operativnih programov in programov podeželskega razvoja.
(12)
Ključni izzivi Unije so še naprej ustavitev in zmanjšanje izgube biotske raznovrstnosti ter izboljšanje učinkovitosti sredstev, skupaj s pomisleki glede okolja in zdravja. Zaradi teh izzivov so potrebna okrepljena prizadevanja na ravni Unije, da bo mogoče zagotoviti rešitve in najboljše prakse, ki bodo pomagale pri uresničevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020). Poleg tega je za uresničevanje okoljskih ciljev bistveno tudi izboljšano upravljanje, predvsem s krepitvijo ozaveščenosti in vključevanjem zainteresiranih strani. Zato bi moral imeti podprogram za okolje pri ukrepih tri prednostna področja: okolje in učinkovita raba virov, narava in biotska raznovrstnost ter okoljsko upravljanje in informacije. Moralo bi biti mogoče, da bodo lahko projekti, financirani s programom LIFE, prispevali k uresničevanju posebnih ciljev na več kot enem izmed teh prednostnih področij in da bo v njih sodelovala več kot ena država članica.
(13)
V sporočilu Komisije z dne 20. septembra 2011 z naslovom „Časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri“ so predlagani mejniki in ukrepi, ki jih Unija potrebuje za prehod k trajnostni rasti z učinkovito rabo virov. Prednostno področje okolje in učinkovita raba virov bi moralo zato podpirati učinkovito izvajanje okoljske politike Unije v javnih in zasebnih sektorjih, zlasti v okoljskih sektorjih, vključenih v časovni okvir za Evropo, gospodarno z viri, in sicer z omogočanjem razvoja in izmenjave novih rešitev in najboljše prakse. V tem smislu bi morala Komisija poskrbeti za doslednost in preprečiti prekrivanje s programom Obzorje 2020.
(14)
V sporočilu Komisije z dne 3. maja 2011 z naslovom „Naše življenjsko zavarovanje, naš naravni kapital: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020“ (v nadaljevanju: strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020) so določeni cilji za ustavitev in odpravo izgube biotske raznovrstnosti. Ti cilji med drugim vključujejo popolno izvajanje Direktive Sveta 92/43/EGS (16) in Direktive 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (17), kot tudi ohranjanje in obnavljanje ekosistemov in njihove funkcije. Program LIFE bi moral prispevati k uresničevanju teh ciljev. Prednostno področje narava in biotska raznovrstnost bi moralo biti zato osredotočeno na izvajanje in vodenje mreže Natura 2000, določene v Direktivi Sveta 92/43/EGS, zlasti v zvezi z okvirom prednostnih ukrepov, pripravljenim na osnovi člena 8 navedene direktive, na razvoj in razširjanje najboljše prakse v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in direktivama 92/43/EGS in 2009/147/ES ter na širše izzive biotske raznovrstnosti, navedene v strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020.
(15)
Prispevek programa LIFE k letnim potrebam po financiranju mreže Natura 2000 bi bilo treba obravnavati v povezavi z odhodki za biotsko raznovrstnost iz drugih skladov Unije. Posebno pozornost bi bilo treba posvetiti integriranim projektom v okviru programa LIFE kot usklajenim mehanizmom financiranja za mrežo Natura 2000, saj lahko ustvarijo učinek finančnega vzvoda in povečajo zmogljivost črpanja sredstev za naravo in biotsko raznovrstnost iz drugih skladov Unije.
(16)
Gozdovi imajo pomembno vlogo za okolje in podnebje, na primer v zvezi z biotsko raznovrstnostjo, vodo, tlemi ter prilagoditvijo podnebnim spremembam in njihovo ublažitvijo. Gozdovi in tla pomagajo urejati podnebje, saj iz ozračja črpajo ogljikov dioksid (CO2) in hranijo ogromne količine ogljika. Za optimizacijo te vloge so potrebni podatki in informacije. Zaradi tega bi morala biti uredba tudi okvir za podporo sinergij med okoljskimi in podnebnimi ukrepi, povezanimi z gozdovi in tlemi, vključno z njihovim spremljanjem. Druga področja, kjer so mogoče večje sinergije, so pomanjkanje vode in suša ter obvladovanje poplavne ogroženosti.
(17)
Za optimalno izrabo sredstev iz programa LIFE bi bilo treba spodbujati sinergije med dejavnostmi podprograma za okolje, zlasti za zaščito biotske raznovrstnosti, in ukrepi za prilagoditev podnebnim spremembam in njihovo ublažitev v podprogramu za podnebne ukrepe.
(18)
V sporočilu Komisije z dne 15. decembra 2011 z naslovom „Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050“ (v nadaljnjem besedilu: časovni načrt 2050) je navedeno, da bo preskušanje novih pristopov k ublažitvi podnebnih sprememb tudi v prihodnje ključnega pomena za prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika. Hkrati je treba kot medsektorsko prednostno nalogo Unije zagotoviti prilagoditev podnebnim spremembam. Spodbujanje upravljanja in ozaveščanje sta ključnega pomena za doseganje konstruktivnih rezultatov in vključenost zainteresiranih strani. Zato bi moral podprogram za podnebne ukrepe podpreti prizadevanja na treh prednostnih področjih: omejevanje podnebnih sprememb, prilagajanje podnebnim spremembam ter upravljanje podnebja in informacije. Za projekte, financirane iz programa LIFE, bi moralo biti omogočeno, da prispevajo k uresničevanju posebnih ciljev na več kot enem od teh prednostnih področij in da bo v njih sodelovala več kot ena država članica.
(19)
Prednostno področje blažitev podnebnih sprememb bi moralo prispevati k razvoju ter izvajanju politike in zakonodaje Unije, povezane s podnebjem, zlasti v zvezi s spremljanjem in poročanjem o toplogrednih plinih, s politikami rabe zemljišč, spremembo namembnosti zemljišč in gozdarstvom, ohranjanjem naravnih ponorov ogljika, sistemom za trgovanje z emisijami, prizadevanji držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, zajemanjem in shranjevanjem ogljika, obnovljivo energijo, energetsko učinkovitostjo, prometom in gorivom, varovanjem ozonskega plašča in fluoriranimi plini. Smatra se, da gradnja infrastrukture za zajem in shranjevanje ogljika ne sodi na področje programa LIFE, zato se naj je ne bi podprlo.
(20)
V Evropi in svetu je že mogoče opaziti prve posledice podnebnih sprememb, kot so skrajne vremenske razmere, ki povzročajo poplave in suše, ter dvigovanje temperatur in morske gladine. Prednostno področje prilagajanje podnebnim spremembam bi moralo zato pomagati prebivalstvu, gospodarskim sektorjem in regijam, da se prilagodijo takim vplivom, da bi tako s sprejetjem posebnih prilagoditvenih ukrepov in strategij zagotovili odpornejšo Unijo. Ukrepi na tem področju bi morali dopolnjevati ukrepe, ki so upravičeni do financiranja v skladu s finančnim instrumentom za civilno zaščito, vzpostavljenim s Sklepom št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (18). Smatra se, da gradnja velike infrastrukture ne sodi na področje programa LIFE, zato se je naj ne bi podprlo.
(21)
Celovito izvajanje okoljske in podnebne politike in zakonodaje je neločljivo povezano z doseganjem boljšega upravljanja, večje vključenosti zainteresiranih strani in razširjanjem informacij. Zato bi morali prednostni področji upravljanje in informacije v obeh podprogramih podpirati razvoj platform in izmenjavo najboljše prakse za večjo skladnost in izvajanje, vključno s programi usposabljanja za sodnike in državne tožilce, ter pridobivati podporo javnosti in zainteresiranih strani pri prizadevanjih za pripravo politike Unije na področju okolja in podnebja. Zlasti bi morali podpreti izboljšave pri širjenju baze znanja in najboljše prakse, izvajanju zakonodaje Unije, ozaveščanju, udeležbi javnosti, dostopu do informacij in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah.
(22)
V okviru te uredbe mora biti zagotovljena podpora v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (19). Projekti, financirani na podlagi programa LIFE, bi morali izpolnjevati merila upravičenosti in razpisna merila, da bo mogoče zagotoviti najboljšo izrabo sredstev Unije in dodano vrednost Unije. Komisija bi morala pri ocenjevanju evropske dodane vrednosti glede na posamezno prednostno področje posebno pozornost posvetiti možnostim za ponovno uporabo in prenosljivosti projektov, trajnosti njihovih rezultatov, njihovemu prispevku k doseganju splošnih in posebnih ciljev na prednostnih področjih, pa tudi tematskim prednostnim nalogam, ki se uresničujejo prek teh projektov. Spodbujati bi bilo treba projekte, ki imajo medsektorske vplive. Komisija bi morala spodbujati in zagovarjati tudi uporabo zelenih javnih naročil, zlasti pri izvajanju projektov.
(23)
Za ohranjanje enakih pogojev za vse subjekte, ki delujejo na notranjem trgu, in da bi se bilo mogoče izogniti neupravičenemu izkrivljanju konkurence, bi moralo biti financiranje v skladu s programom LIFE po potrebi namenjeno tržnim neuspehom. Če financiranje pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), bi moralo biti oblikovano skladno s pravili glede državne pomoči, da bi bilo tako mogoče preprečiti izkrivljanje trga, kot je izrivanje zasebnega financiranja, ustvarjanje neučinkovitih tržnih struktur ali ohranjanje neučinkovitih podjetij, in ne sme biti uveljavljeno, dokler tega ne odobri Komisija v skladu s členom 108(3) PDEU, če ni v skladu z uredbo, sprejeto v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 994/98 (20).
(24)
Da bi bilo mogoče izboljšati izvajanje okoljske in podnebne politike ter okrepiti vključevanje podnebnih in okoljskih ciljev v druge politike, bi moral program LIFE spodbujati projekte, ki podpirajo celostne pristope k izvajanju podnebne in okoljske zakonodaje in politike. Taki integrirani projekti bi se morali uporabljati kot konkretno orodje za boljše vključevanje okoljskih in podnebnih ciljev v druge politike Unije in splošne odhodke Unije v skladu s strategijo Evropa 2020. Služiti bi morali kot primeri dobre prakse za učinkovito in dobro usklajeno izvajanje okoljske in podnebne zakonodaje Unije v državah članicah in regijah. Pri podprogramu za okolje bi se morali integrirani projekti osredotočiti predvsem na izvajanje strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 s posebnim poudarkom na učinkovitem vodenju in utrjevanju mreže Natura 2000, vzpostavljene z Direktivo Sveta 92/43/EGS, in sicer z izvajanjem okvirov prednostnih ukrepov, oblikovanih na podlagi člena 8 navedene direktive, Direktive 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21) ter zakonodaje o odpadkih in zraku.
(25)
Čeprav so integrirani projekti osredotočeni na omenjene teme, bi morali biti večnamenski mehanizmi za izvajanje (npr. za okoljske prednosti in povečanje zmogljivosti), ki omogočajo doseganje rezultatov na drugih področjih politik, zlasti morskega okolja v skladu s cilji Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (22). Integrirane projekte bi moralo biti mogoče predvideti tudi na drugih okoljskih področjih. Pri podprogramu podnebnih ukrepov bi morali biti ti projekti predvsem usmerjeni v strategije in akcijske načrte za prilagoditev podnebnim spremembam in njihovo ublažitev.
(26)
Integrirani projekti bi morali biti namenjeni le določenim dejavnostim in ukrepom, medtem ko se druge dejavnosti, ki dopolnjujejo v projekt vključene dejavnosti, financirajo iz drugih programov za financiranje Unije, pa tudi iz nacionalnih in regionalnih sredstev ter sredstev zasebnega sektorja. Financiranje iz programa LIFE bi moralo izrabljati sinergije in zagotavljati skladnost med različnimi viri financiranja Unije s strateško osredotočenostjo na podnebje in okolje, hkrati pa zagotoviti poenostavitev postopkov.
(27)
Integrirani projekti, ki so močno osredotočeni na izvajanje okoljske in podnebne zakonodaje in politike Unije z integriranimi pristopi, zahtevajo ukrepanje v celotni Uniji in v vseh sektorjih, na katere se nanaša ta uredba. Zaradi tega je treba v izbirni postopek uvesti razporeditveni element, da se omogoči geografsko ravnovesje, države članice pa bi si morale prizadevati, da bi v programskem obdobju pripravile in predlagale vsaj en integrirani projekt, če ne gre drugače, s tehnično pomočjo programa LIFE.
(28)
Ker so integrirani projekti nov pristop, bi bilo treba zainteresiranim stranem po potrebi ponuditi tehnično pomoč. Fazo uporabe pa bi bilo mogoče poenostaviti s postopkom v dveh korakih. Najprej bi bilo treba pripraviti finančni načrt, ki bi opredeljeval, kateri drugi viri Unije ter državni ali zasebni viri financiranja se bodo uporabili in v kakšnem obsegu. Šele zatem bi bilo treba zahtevati pismo o nameri od najmanj enega izmed teh drugih virov, da bo izpolnjena zahteva za uporabo dodatnih virov financiranja. Obseg, v katerem bodo uporabljeni drugi skladi Unije, bi bilo treba upoštevati pri izbiri projektov, ki bodo prejeli sredstva.
(29)
Uspeh integriranih projektov je odvisen od tesnega sodelovanja med državnimi, regionalnimi in lokalnimi organi ter nedržavnimi akterji, ki so vključeni v uresničevanje ciljev programa LIFE. Zato bi bilo treba uporabiti načela preglednosti in objavljanja odločitev glede oblikovanja, izvajanja, ocenjevanja in spremljanja projektov.
(30)
Projektom v podprogramu za okolje, ki niso integrirani, bi morale vse države članice v obdobju prvega večletnega delovnega programa v skladu z načeloma solidarnosti in delitvijo odgovornosti dodeliti sorazmerni delež sredstev, izračunan na osnovi okvirnih nacionalnih dodelitev.
(31)
Vsem državam članicam, ki izpolnjujejo ustrezne zahteve iz te uredbe, bi bilo treba zagotoviti sredstva za projekte za povečanje zmogljivosti, da se izboljša njihova sposobnost udeležbe v programu LIFE. Ta sredstva bi morala biti na voljo na osnovi dogovorjenega načrta za povečanje zmogljivosti, ki bi opredeljeval potrebne ukrepe in financiranje.
(32)
Kakovost bi morala biti glavno merilo pri ocenjevanju projektov in dodeljevanju sredstev v programu LIFE. Razporeditveni elementi, s katerimi naj bi bilo doseženo geografsko ravnovesje, so le okvirnega značaja in ne bi smeli pomeniti, da so sredstva zagotovljena oziroma da je vsaka država članica upravičena do dodelitve sredstev.
(33)
Unija je podpisnica Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah (v nadaljnjem besedilu: aarhuška konvencija) Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (ECE). Zato bi bilo treba podpreti delo nevladnih organizacij in mrež nepridobitnih subjektov, ki si prizadevajo za cilje v splošnem interesu Unije, saj učinkovito podpirajo cilje aarhuške konvencije, ko zagovarjajo pomisleke in stališča državljanov Unije kot del procesa pri razvoju politike, prav tako pa podpirajo njegovo izvajanje in ozaveščanje o težavah, povezanih s podnebjem in okoljem, ter odzive politike. Primerno je, da program LIFE podpira najrazličnejše nevladne organizacije in mreže nepridobitnih subjektov, ki si prizadevajo za cilje v splošnem interesu Unije in so predvsem dejavne na področju okolja ali podnebnih ukrepov, in sicer s konkurenčnim in preglednim dodeljevanjem pomoči za delovanje, da bi tako lahko učinkovito prispevale k politiki Unije ter spodbujale in krepile izvajanje in uveljavljanje okoljskih in podnebnih ciljev Unije, hkrati pa razširile in okrepile svoje zmožnosti, da postanejo učinkovitejše partnerice.
(34)
Da bi lahko Komisija opravljala svojo vlogo pri začetku razvoja in izvajanju okoljske in podnebne politike, bi morala sredstva iz programa LIFE porabiti za podporo zagonu, izvedbi in vključevanju okoljske in podnebne politike in zakonodaje Unije, vključno z nakupom blaga in storitev. Finančna sredstva, ki so v skladu s to uredbo dodeljena komunikacijskim dejavnostim, bi morala prav tako zajemati korporativno komuniciranje o političnih prednostnih nalogah Unije, pa tudi o izvajanju in stanju prenosa pomembnejše okoljske in podnebne zakonodaje Unije.
(35)
Zaradi finančne krize se vrzel na trgu med ponudbo kreditov, lastniškega in tveganega kapitala ter povpraševanjem po njih verjetno ne bo zmanjšala, zato je prav, da je mogoče s finančnimi instrumenti podpreti projekte, ki lahko ustvarijo prihodke na področju okolja in podnebja. Finančni instrumenti, ki jih podpira program LIFE, bi se morali stroškovno učinkovito uporabljati za obravnavo posebnih potreb trga, in sicer skladno s cilji programa, pri tem pa ne smejo izriniti zasebnega financiranja. Finančne instrumente bi moralo biti mogoče združiti z nepovratnimi sredstvi iz proračuna Unije, tudi v skladu s to uredbo.
(36)
Izkušnje pri preteklih programih LIFE so pokazale, da se je treba osredotočiti na dejanske prednostne naloge okoljske in podnebne politike in področja ukrepanja. Te tematske prednostne naloge ne bi smele biti izčrpne, da bodo lahko prosilci pripravili predloge na drugih področjih, vključili nove ideje in se odzvali na nove izzive. Večletni delovni programi bi morali biti tudi prožni, da bo z njimi mogoče uresničiti cilje in načrte, hkrati pa bi morali zagotoviti potrebno stabilnost projektnih tem, s katerimi se uresničujejo tematske prednostne naloge, da bodo lahko morebitni prosilci načrtovali, pripravili in predložili predloge. Prvi večletni delovni program bi moral biti veljaven vsaj štiri leta, slediti pa bi mu moral drugi, triletni delovni program. Oba delovna programa bi morala vsebovati vzorčni seznam projektnih tem za izvajanje tematskih prednostnih nalog.
(37)
Izkušnje z dosedanjimi programi LIFE so pokazale, kako pomembne so nacionalne kontaktne točke LIFE, zlasti za zagotavljanje podpore prosilcem in upravičencem, s čimer tudi prispevajo k uspešnemu izvajanju programov. Zato bi bilo treba sistem nacionalnih in regionalnih kontaktnih točk LIFE ohraniti in po možnosti okrepiti, zlasti v državah članicah, kjer projekti črpajo malo sredstev, poglobiti pa bi bilo treba tudi sodelovanje med Komisijo in nacionalnimi kontaktnimi točkami LIFE ter med nacionalnimi in regionalnimi kontaktnimi točkami LIFE. Izkušnje z dosedanjimi programi LIFE so prav tako pokazale, da je treba poskrbeti za učinkovito razširjanje projektnih rezultatov in dejavnosti mrež, da se povečata učinek vzvoda in evropska dodana vrednost v programu LIFE, zlasti z organizacijo seminarjev, delavnic in drugih dejavnosti za izmenjavo izkušenj, znanja in dobre prakse v Uniji. Komisija bi morala zato nadaljevati in krepiti dejavnosti usmerjenega razširjanja, vključno tiste, ki so posebej osredotočene na integrirane projekte, zlasti v državah članicah, ki črpajo malo sredstev, in v zvezi z nekaterimi sektorji, prav tako pa bi morala omogočiti sodelovanje in izmenjavo izkušenj med upravičenci programa LIFE in drugimi. Prek ustreznih medijev in z ustrezno tehnologijo bi morala še naprej redno objavljati sezname projektov, financiranih iz programa LIFE, vključno s kratkim opisom ciljev in doseženih rezultatov ter povzetkom dodeljenih sredstev.
(38)
Za poenostavitev programa LIFE ter zmanjšanje upravnega bremena za prosilce in upravičence bi bilo treba pogosteje uporabljati pavšalne zneske, ne da bi s tem ogrozili upravičenost stroškov za DDV in stroškov za zaposlene za nedoločen čas v skladu s pogoji iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. V skladu s trenutno prakso bi morala vsota prispevkov javnih organizacij (kot upravičencev, ki usklajujejo, in/ali pridruženih upravičencev) k projektu za najmanj 2 % presegati stroške plač državnih javnih uslužbencev, odgovornih za projekt. Sredstva Unije se ne bi smela uporabljati za subvencioniranje državnih proračunov, na primer za kritje stroškov DDV. O zneskih sredstev Unije, porabljenih za kritje DDV, so na voljo samo omejene informacije. Komisija bi morala zato pri vmesni in naknadni oceni programa LIFE pripraviti pregled nadomestil DDV po posameznih državah članicah, ki so jih upravičenci v projektih LIFE zahtevali v fazi končnih plačil.
(39)
Določiti bi morali najvišje stopnje sofinanciranja, kakršne so potrebne za ohranitev učinkovite ravni pomoči v programu LIFE.
(40)
Program LIFE in njegove podprograme bi bilo treba redno spremljati in ocenjevati na podlagi ustreznih kazalnikov uspešnosti, da se omogoči izvajanje prilagoditev, vključno z revizijo tematskih prednostnih nalog, če je potrebna. Komisija bi morala pri podrobnejši opredelitvi kazalnikov uspešnosti za oceno programov in projektov dati poudarek spremljanju kakovosti na podlagi kazalnikov uspešnosti ter pričakovanih rezultatov in učinkov. Predlagati bi morala tudi način spremljanja dolgoročne uspešnosti projektov, zlasti na prednostnem področju narava in biotska raznovrstnost. Da bi bilo mogoče zagotoviti dokaze o vzporednih koristih, ki jih lahko imata podprograma za podnebne ukrepe in biotsko raznovrstnost, hkrati pa zagotoviti informacije na ravni porabe, bi bilo treba v nadzor programa LIFE vključiti tudi spremljanje izdatkov, povezanih s podnebjem in biotsko raznovrstnostjo, kakor je navedeno v sporočilu o proračunu za Evropo 2020. Takšno spremljanje temelji na enostavni metodologiji z razvrščanjem odhodkov v eno izmed treh kategorij: odhodki, povezani le s podnebjem/biotsko raznovrstnostjo (upoštevani 100-odstotno), odhodki, pomembno povezani s podnebjem/biotsko raznovrstnostjo (upoštevani 40-odstotno), in odhodki, nepovezani s podnebjem/biotsko raznovrstnostjo (upoštevani 0-odstotno). Ta metodologija ne izključuje uporabe natančnejših metodologij, kjer je to ustrezno.
(41)
Program LIFE in projekte bi morala tudi v prihodnje upravljati Komisija, saj ima s tem dolgoletne izkušnje, upravičenci programa LIFE pa imajo pozitivne izkušnje z zunanjimi skupinami za spremljanje. Za vse morebitne spremembe v upravljavski strukturi programa LIFE in projektov bi bilo treba opraviti vnaprejšnjo analizo stroškov in koristi, pri tem pa posebno pozornost nameniti ustreznemu in celovitemu strokovnemu znanju, zlasti na prednostnem področju narava in biotska raznovrstnost.
(42)
Finančni interesi Unije so zaščiteni s sorazmernimi ukrepi v ciklu odhodkov, vključno s preprečevanjem, zaznavanjem in raziskovanjem nepravilnosti, vračanjem nepravilno plačanih ali uporabljenih in izgubljenih sredstev ter kaznimi, kjer je to primerno.
(43)
Da bo mogoče zagotoviti čim boljšo uporabo sredstev Unije, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejme akte v zvezi s kazalniki uspešnosti za tematske prednostne naloge podprograma za okolje in prednostnimi področji podprograma za podnebne ukrepe, spremembami tematskih prednostnih nalog iz Priloge III in povečanja odstotka proračunskih sredstev, ki se kot nepovratna sredstva dodelijo projektom za ohranjanje narave in biotske raznovrstnosti. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(44)
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe, ki je povezano s sprejetjem večletnih delovnih programov, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (23).
(45)
Če odbor za program LIFE za okolje in podnebne ukrepe ne poda mnenja o osnutku izvedbenega akta, bi morala Komisija ravnati v skladu z drugim pododstavkom člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011 in osnutka ne bi smela sprejeti. Uporabo tega postopka bi bilo treba med drugim upravičiti s tem, da je treba oceniti sorazmerno porazdelitev sredstev med integrirane projekte, zlasti najvišji znesek, ki ga lahko prejme posamezni integrirani projekt.
(46)
Za zagotavljanje učinkovitega prehoda med ukrepi, sprejetimi v skladu z Uredbo (ES) št. 614/2007, in programom LIFE, je treba tudi v prihodnje spremljati, revidirati in kvalitativno ocenjevati dejavnosti, financirane v skladu z navedeno uredbo, potem ko ta preneha veljati.
(47)
Dodana vrednost programa LIFE je v posebnosti njegovega pristopa in osredotočenosti, zaradi česar so njegovi ukrepi zlasti prilagojeni okoljskim in podnebnim potrebam. Program LIFE lahko prispeva k izvajanju okoljskih politik, ki je učinkovitejše od posameznih ukrepov držav članic, saj krepi združevanje virov in strokovnega znanja. Prav tako zagotavlja platformo za razvoj in izmenjavo najboljših praks in znanja za izboljšanje, prečiščevanje in pospeševanje sprememb pri izvajanju pravnega reda ter za krepitev zmogljivosti ob pomoči zasebnim akterjem, zlasti malim in srednje velikim podjetjem, pri preskušanju tehnologij in rešitev majhnega obsega, državam članicam in zainteresiranim stranem pa zagotavlja, da se učijo drug od drugega. Program LIFE ustvarja sinergije pri nacionalnih sredstvih in sredstvih Unije, hkrati pa krepi dodatna sredstva zasebnega sektorja ter s tem povečuje skladnost ukrepov Unije in spodbuja bolj homogeno izvajanje pravnega reda.
(48)
Ker ciljev te uredbe, in sicer krepitve izvajanja in razvoja okoljske in podnebne politike in zakonodaje Unije, med drugim z vključevanjem okoljskih in podnebnih ciljev v druge politike, in spodbujanja boljšega upravljanja, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se te cilje zaradi obsega ali učinkov te uredbe lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.
(49)
Uredbo (ES) št. 614/2007 bi bilo zato treba razveljaviti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
NASLOV I
PROGRAM ZA OKOLJE IN PODNEBNE UKREPE (LIFE)
Člen 1
Vzpostavitev
Vzpostavljen je program za okolje in podnebne ukrepe (v nadaljnjem besedilu: program LIFE), ki traja od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:
(a)
„pilotni projekti“ pomeni projekte, pri katerih se uporablja tehnika ali metoda, ki pred tem še ni bila uporabljena ali preskušena, ki prinaša morebitne okoljske in podnebne prednosti v primerjavi s trenutno najboljšo prakso in ki jo je pozneje v podobnih razmerah mogoče uporabiti v večjem obsegu;
(b)
„predstavitveni projekti“ pomeni projekte, ki vpeljejo v prakso, preizkusijo, ocenjujejo in razširjajo ukrepe, metodologije ali pristope, so novi ali neznani v posebnem sklopu projekta, kot so geografski, ekološki in socialno-ekonomski sklop, in ki bi jih bilo mogoče v podobnih okoliščinah uporabiti tudi drugje;
(c)
„projekti najboljše prakse“ pomeni projekte, pri katerih se uporabljajo ustrezne, stroškovno učinkovite in najsodobnejše tehnike, metode in pristopi, hkrati pa se upošteva poseben sklop projekta;
(d)
„integrirani projekti“ pomeni projekte, pri katerih se na velikem ozemeljskem območju, zlasti na regionalni, medregionalni, nacionalni ali nadnacionalni ravni, izvajajo okoljske ali podnebne strategije ali načrti, ki so potrebni v skladu s posebno okoljsko ali podnebno zakonodajo Unije in na podlagi drugih aktov Unije ali ki so jih razvili organi držav članic, zlasti na področju narave, vključno z upravljanjem mreže Natura 2000, vode, odpadkov, zraka ter prilagajanja posledicam podnebnih sprememb in njihove blažitve, pri čemer se zagotovi udeležba zainteresiranih strani in spodbuja uporaba vsaj enega ustreznega dodatnega vira financiranja Unije ali nacionalnega ali zasebnega vira financiranja;
(e)
„projekti tehnične pomoči“ pomeni projekte, ki z nepovratnimi sredstvi za ukrepe ponujajo finančno podporo za pomoč prosilcem pri pripravi integriranih projektov, zlasti pa zagotavljajo, da ti projekti izpolnjujejo zahteve glede rokov ter tehnične in finančne zahteve programa LIFE v povezavi s skladi iz člena 8(3);
(f)
„projekti za povečanje zmogljivosti“ pomeni projekte, ki z nepovratnimi sredstvi za ukrepe ponujajo finančno podporo za dejavnosti, potrebne za gradnjo zmogljivosti držav članic, vključno z nacionalnimi in regionalnimi kontaktnimi točkami LIFE, da se državam članicam omogoči učinkovitejše sodelovanje v programu LIFE;
(g)
„pripravljalni projekti“ pomeni projekte v podporo posebnih potreb za razvoj in izvajanje okoljske ali podnebne politike in zakonodaje Unije, ki jih zlasti opredeli Komisija v sodelovanju z državami članicami;
(h)
„projekti za informiranje, ozaveščenost, in razširjanje“ pomeni projekte, namenjene podpori za komuniciranje, razširjanje informacij in ozaveščanje na področjih podprogramov za okolje in za podnebne ukrepe.
Člen 3
Splošni cilji in kazalniki uspešnosti
1. Program LIFE ima zlasti naslednje splošne cilje:
(a)
prispevati k prehodu na trajnejše nizkoogljično gospodarstvo, ki bo učinkovito uporabljalo vire, k varovanju in izboljševanju kakovosti okolja in k ustavitvi ali zmanjševanju izgube biotske raznovrstnosti, vključno s podporo za mrežo Natura 2000 in za boj proti propadanju ekosistemov;
(b)
izboljšati razvoj, izvajanje in uveljavljanje okoljske in podnebne politike in zakonodaje Unije, spodbuditi in zagovarjati vključevanje in postavljanje v ospredje okoljskih in podnebnih ciljev v drugih politikah Unije ter v javni in zasebni praksi, tudi s povečevanjem zmogljivosti javnega in zasebnega sektorja;
(c)
podpreti boljše okoljsko in podnebno upravljanje na vseh ravneh, vključno s tesnejšo udeležbo civilne družbe, nevladnih organizacij in lokalnih akterjev;
(d)
podpreti izvajanje sedmega okoljskega akcijskega programa.
Pri zasledovanju teh ciljev program LIFE prispeva k trajnostnemu razvoju in uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020 ter ustreznih okoljskih in podnebnih strategij in načrtov Unije.
2. Splošni cilji iz odstavka 1 se uresničujejo z izvajanjem naslednjih podprogramov:
(a)
podprogram za okolje,
(b)
podprogram za podnebne ukrepe.
3. Uspešnost programa LIFE se ocenjuje predvsem z naslednjimi kazalniki:
(a)
okoljske in podnebne izboljšave v zvezi s splošnim ciljem, navedenim v točki (a) odstavka 1. Okoljske izboljšave se v zvezi s ciljem ustavitve ali zmanjševanja izgube biotske raznovrstnosti merijo z odstotkom obnovitve ali zagotovitve ustreznega vodenja mreže Natura 2000, površino in vrsto obnovljenih ekosistemov ter številom in vrsto habitatov in vrst, katerih varstveno stanje se je izboljšalo;
(b)
število razvitih in izvedenih ukrepov za izvajanje načrtov, programov ali strategij v skladu z okoljsko ali podnebno politiko in zakonodajo Unije ter število ukrepov, ki so primerni za ponavljanje ali prenos v zvezi s splošnimi cilji iz točke (b) odstavka 1, povezanimi z razvojem in izvajanjem;
(c)
število ukrepov, s katerimi so bile dosežene sinergije ali vključenost v druge programe financiranja Unije oziroma vključenost v prakse javnega ali zasebnega sektorja v zvezi s splošnimi cilji iz točke (b) odstavka 1, povezanimi z izvajanjem in vključevanjem;
(d)
število ukrepov za zagotavljanje boljšega upravljanja, razširjanja informacij in ozaveščenosti o okoljskih in podnebnih vidikih v zvezi s splošnim ciljem iz točke (c) odstavka 1.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29 za nadaljnjo opredelitev kazalnikov uspešnosti glede na njihovo uporabo za prednostna področja in tematske prednostne naloge, kakor določata člen 9 oziroma Priloga III v zvezi s podprogramom za okolje ter člen 13 v zvezi s podprogramom za podnebne ukrepe.
Člen 4
Proračun
1. Finančna sredstva za izvajanje programa LIFE za obdobje 2014-2020 so 3 456 655 000 EUR po trenutnih cenah, kar je 0,318 % skupnega zneska odobrenih sredstev za prevzem obveznosti iz Uredbe (EU) št. 1311/2013.
Letno odobritev odobrita Evropski parlament in Svet v okviru večletnega finančnega okvira.
2. Uporablja se naslednja razporeditev proračunskih sredstev:
(a)
2 592 491 250 EUR celotnih finančnih sredstev iz odstavka 1 se dodeli podprogramu za okolje;
(b)
864 163 750 EUR celotnih finančnih sredstev iz odstavka 1 se dodeli podprogramu za podnebne ukrepe.
Člen 5
Sodelovanje tretjih držav v programu LIFE
V programu LIFE lahko sodelujejo naslednje države:
(a)
države Evropskega združenja za prosto trgovino (EFTA), ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (EEA);
(b)
države kandidatke, morebitne kandidatke in države pristopnice k Uniji;
(c)
države, za katere se uporablja evropska sosedska politika;
(d)
države, ki so postale članice Evropske agencije za okolje v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 933/1999 (24).
Tako sodelovanje poteka v skladu s pogoji, določenimi v ustreznih dvostranskih ali večstranskih sporazumih, ki navajajo splošna načela za sodelovanje navedenih tretjih držav v programih Unije.
Člen 6
Dejavnosti zunaj Unije ali v čezmorskih državah in na ozemljih
1. Brez poseganja v člen 5 lahko program LIFE financira dejavnosti zunaj Unije ter v skladu s Sklepom 2001/822/ES (Sklep o pridružitvi čezmorskih držav) v čezmorskih državah in na ozemljih (v nadaljnjem besedilu: ČDO), če so te dejavnosti nujne za uresničevanje okoljskih in podnebnih ciljev Unije ter za zagotavljanje učinkovitosti ukrepov, ki se izvajajo na ozemljih držav članic, za katera se uporabljata Pogodbi.
2. Pravne osebe s sedežem zunaj Unije so lahko upravičene do sodelovanja v projektih, navedenih v členu 18, če ima upravičenec, ki usklajuje projekt, sedež v Uniji in če dejavnost, ki bo izvedena zunaj Unije, izpolnjuje zahteve iz odstavka 1 tega člena.
Člen 7
Mednarodno sodelovanje
Med izvajanjem projekta LIFE je sodelovanje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, njihovimi institucijami in organi mogoče, če je to potrebno za uresničevanje splošnih ciljev, navedenih v členu 3.
Člen 8
Dopolnjevanje
1. Komisija in države članice zagotovijo, da bo podpora programa LIFE skladna s politikami in prednostnimi nalogami Unije ter da bo dopolnjevala druge finančne instrumente Unije, hkrati pa poskrbijo za izvajanje ukrepov za poenostavitev.
2. Dejavnosti, financirane s programom LIFE, so skladne z nacionalnim pravom in pravom Unije, tudi s pravili Unije o državni pomoči. Države članice Komisijo obveščajo zlasti o financiranju iz programa LIFE, ki v smislu člena 107(1) PDEU šteje kot državna pomoč, prav tako pa ne sme biti izvedeno, dokler ga ne potrdi Komisija v skladu s členom 108(3) PDEU, razen če je skladno s predpisom, sprejetim v skladu s členom 2(1) in členom 8 Uredbe (ES) št. 994/98.
3. Komisija in države članice v skladu s svojimi ustreznimi odgovornostmi zagotovijo usklajevanje med programom LIFE in Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim socialnim skladom, Kohezijskim skladom, Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja in Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo, da bi tako zagotovile sinergije, predvsem v sklopu integriranih projektov, in podprle uporabo rešitev, metod in pristopov, razvitih s programom LIFE. Tako usklajevanje poteka v okviru, ki ga opredeljuje uredba o skupnih določbah, ter prek skupnega strateškega okvira in mehanizmov, opredeljenih v partnerskih sporazumih, kakor zahteva navedena uredba.
4. Komisija tudi zagotovi skladnost in sinergije ter prepreči prekrivanje med programom LIFE in drugimi politikami in finančnimi instrumenti Unije, zlasti s pobudo Obzorje 2020 in pobudami v sklopu zunanjega delovanja Unije.
NASLOV II
PODPROGRAMI
POGLAVJE 1
Podprogram za okolje
Člen 9
Prednostna področja podprograma za okolje
1. Podprogram za okolje ima tri prednostna področja:
(a)
okolje in učinkovita raba virov,
(b)
narava in biotska raznovrstnost,
(c)
okoljsko upravljanje in informacije.
2. Prednostna področja iz odstavka 1 obsegajo tematske prednostne naloge, opredeljene v Prilogi III.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje, kadar je potrebno, delegiranih aktov v skladu s členom 29, s katerimi bo lahko dodala, črtala ali spremenila tematske prednostne naloge iz Priloge III na osnovi naslednjih meril:
(a)
prednostne naloge iz sedmega okoljskega akcijskega programa;
(b)
posebni cilji za posamezna prednostna področja iz členov 10, 11 in 12;
(c)
izkušnje, pridobljene pri izvajanju večletnega delovnega programa iz člena 24;
(d)
izkušnje, pridobljene pri izvajanju integriranih projektov;
(e)
prednostne naloge iz nove okoljske zakonodaje Unije, sprejete po 23 decembra 2013, ali
(f)
izkušnje, pridobljene pri izvajanju obstoječe okoljske zakonodaje in politike Unije.
Komisija najpozneje ob vmesni oceni programa LIFE iz točke (a) člena 27(2) pregleda in po potrebi popravi tematske prednostne naloge iz Priloge III.
3. Vsaj 55 % proračunskih sredstev, dodeljenih projektom, ki so podprti z nepovratnimi sredstvi za dejavnosti iz podprograma za okolje, je namenjenih projektom za ohranjanje narave in biotske raznovrstnosti.
4. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 29, s katerimi lahko odstotek iz odstavka 2 tega člena poveča za največ 10 %, če skupna sredstva, zahtevana v referenčnem obdobju dveh zaporednih let z vložitvijo predlogov, ki sodijo na prednostno področje narava in biotska raznovrstnost in ustrezajo minimalnim zahtevam glede kakovosti, za več kot 20 % presegajo znesek, izračunan za predhodni dve leti pred navedenim referenčnim obdobjem.
Člen 10
Posebni cilji za prednostno področje okolje in učinkovita raba virov
Posebni cilji podprograma za okolje na prednostnem področju okolje in učinkovita raba virov so zlasti:
(a)
razvoj, preskus in predstavitev politik ali pristopov vodenja, najboljše prakse in rešitev za okoljske izzive, vključno z razvojem in predstavitvijo inovativnih tehnologij, ki so primerni za ponavljanje, prenos ali vključevanje v druga področja, med drugim v zvezi s povezavo med okoljem in zdravjem, in ki podpirajo politike in zakonodajo, povezane z učinkovito rabo virov, vključno s časovnim okvirom za Evropo, gospodarno z viri;
(b)
podpora uporabe, razvoja, preskušanja in predstavitve integriranih pristopov k izvajanju načrtov in programov v skladu z okoljsko politiko in zakonodajo Unije, predvsem na področjih vode, odpadkov in zraka;
(c)
izboljšanje baze znanja za razvoj, izvajanje, ocenjevanje, spremljanje in vrednotenje okoljske politike in zakonodaje Unije ter za ocenjevanje in spremljanje dejavnikov, pritiskov in odzivov, ki vplivajo na okolje v Uniji in zunaj nje.
Člen 11
Posebni cilji za prednostno področje narava in biotska raznovrstnost
Posebni cilji podprograma za okolje na prednostnem področju narava in biotska raznovrstnost so zlasti:
(a)
prispevati k razvoju in izvajanju politike in zakonodaje Unije na področju narava in biotska raznovrstnost, vključno s strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 ter direktivama 92/43/EGS in 2009/147/ES, zlasti z uporabo, razvojem, preskušanjem in predstavitvijo pristopov, najboljših praks in rešitev;
(b)
podpora nadaljnjega razvoja, izvajanja in vodenja mreže Natura 2000 iz člena 3 Direktive 92/43/EGS, predvsem uporaba, razvoj, preskušanje in predstavitev integriranih pristopov za izvajanje prednostnih okvirov ukrepanja, vzpostavljenih na podlagi člena 8 navedene direktive;
(c)
izboljšanje baze znanja za razvoj, izvajanje, ocenjevanje, spremljanje in vrednotenje politike in zakonodaje Unije na področju narava in biotska raznovrstnost ter za ocenjevanje in spremljanje dejavnikov, pritiskov in odzivov, ki vplivajo na naravo in biotsko raznovrstnost v Uniji in zunaj nje.
Člen 12
Posebni cilji za prednostno področje okoljsko upravljanje in informacije
Posebni cilji podprograma za okolje na prednostnem področju okoljsko upravljanje in informacije so zlasti:
(a)
spodbujanje ozaveščenosti o okoljskih zadevah, vključno s podporo javnosti in zainteresiranih strani za oblikovanje politik Unije na področju okolja, ter spodbujanje znanja o trajnostnem razvoju in novih vzorcev za trajnostno potrošnjo;
(b)
podpora komunikacijam, vodenju in razširjanju informacij na področju okolja ter pospeševanje izmenjave znanja o uspešnih okoljskih rešitvah in praksi, vključno z razvojem platform za sodelovanje med zainteresiranimi stranmi in z usposabljanjem;
(c)
spodbujanje in krepitev učinkovitejše skladnosti in uveljavljanje okoljske zakonodaje Unije, predvsem s spodbujanjem razvoja in razširjanja najboljših praks in pristopov k politiki;
(d)
spodbujanje boljšega okoljskega upravljanja s krepitvijo vključevanja zainteresiranih strani, vključno nevladnih organizacij, pri posvetovanjih o politikah in njihovem izvajanju.
POGLAVJE 2
Podprogram za podnebne ukrepe
Člen 13
Prednostna področja podprograma za podnebne ukrepe
Podprogram za podnebne ukrepe ima tri prednostna področja:
(a)
blažitev podnebnih sprememb,
(b)
prilagajanje podnebnim spremembam,
(c)
podnebno upravljanje in informacije.
Člen 14
Posebni cilji za prednostno področje blažitev podnebnih sprememb
Da bi zmanjšali emisije toplogrednih plinov, ima prednostno področje blažitev podnebnih sprememb zlasti naslednje posebne cilje:
(a)
prispevati k izvajanju in razvoju politike in zakonodaje Unije o blažitvi podnebnih sprememb, med drugim z vključevanjem v politike na vseh področjih, zlasti pa z razvojem, preskušanjem in predstavljanjem pristopov politike ali vodenja, najboljše prakse in rešitev za ublažitev podnebnih sprememb;
(b)
izboljšati bazo znanja za razvoj, ocenjevanje, spremljanje, vrednotenje in izvajanje učinkovitih ukrepov za blažitev podnebnih sprememb ter za krepitev zmogljivosti pri uporabi tega znanja v praksi;
(c)
omogočiti razvoj in izvajanje integriranih pristopov, kot so strategije za ublažitev podnebnih sprememb in akcijski načrti na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni;
(d)
prispevati k razvoju in predstavitvi inovativnih tehnologij, sistemov, metod in instrumentov za blažitev podnebnih sprememb, ki jih je mogoče ponoviti, prenašati ali vključiti v druga področja.
Člen 15
Posebni cilji za prednostno področje prilagajanje podnebnim spremembam
Da bi okrepili prizadevanja za večjo odpornost proti podnebnim spremembam, ima prednostno področje prilagajanje podnebnim spremembam zlasti naslednje posebne cilje:
(a)
prispevati k razvoju in izvajanju politike Unije o prilagajanju podnebnim spremembam, med drugim z vključevanjem v politike na vseh področjih, zlasti pa z razvojem, preskušanjem in predstavljanjem pristopov politike ali vodenja, najboljših praks in rešitev za prilagajanje podnebnim spremembam, vključno z ekosistemskim pristopom, kjer je to primerno;
(b)
izboljšati bazo znanja za razvoj, ocenjevanje, spremljanje, vrednotenje in izvajanje učinkovitih ukrepov prilagajanja podnebnim spremembam, pri čemer imajo tam, kjer je to primerno, prednost ukrepi na osnovi ekosistemskega pristopa, ter za krepitev zmogljivosti pri uporabi tega znanja v praksi;
(c)
omogočiti razvoj in izvajanje integriranih pristopov, kot so strategije za prilagajanje podnebnim spremembam in akcijski načrti na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni, pri čemer ima tam, kjer je to primerno, prednost ekosistemski pristop;
(d)
prispevati k razvoju in predstavitvi inovativnih tehnologij, sistemov, metod in instrumentov za prilagajanje podnebnim spremembam, ki jih je mogoče ponoviti, prenašati ali vključiti v druga področja.
Člen 16
Posebni cilji za prednostno področje podnebno upravljanje in informacije
Posebni cilji prednostnega področja podnebno upravljanje in informacije so zlasti:
(a)
spodbujanje ozaveščenosti o okoljskih zadevah, vključno s podporo javnosti in zainteresiranih strani za oblikovanje politik Unije na področju okolja, in spodbujanje znanja o trajnostnem razvoju;
(b)
podpora komunikacij, vodenje in razširjanje informacij na področju okolja ter omogočanje izmenjave znanja o uspešnih okoljskih rešitvah in praksi, vključno z razvojem platform za sodelovanje med zainteresiranimi stranmi in z usposabljanjem;
(c)
spodbujanje in krepitev učinkovitejše skladnosti in uveljavljanje podnebne zakonodaje Unije, predvsem s spodbujanjem razvoja in razširjanja najboljše prakse in pristopov k politiki;
(d)
spodbujanje boljšega podnebnega upravljanja s krepitvijo sodelovanja zainteresiranih strani, tudi nevladnih organizacij, pri posvetovanju o politikah in njihovem izvajanju.
NASLOV III
SKUPNE IZVEDBENE DOLOČBE
POGLAVJE 1
Financiranje
Člen 17
Vrste financiranja
1. Sredstva Unije so lahko v naslednjih pravnih oblikah:
(a)
nepovratna sredstva;
(b)
javna naročila;
(c)
prispevki v finančne instrumente v skladu z določbami o finančnih instrumentih iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, zlasti členov 139 in 140, ter z operativnimi zahtevami, določenimi v posebnih aktih Unije;
(d)
vsi drugi ukrepi, potrebni za namene uresničevanja splošnih ciljev iz člena 3.
2. Komisija to uredbo izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.
3. Financiranje po tej uredbi, ki pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, se izvede v skladu z ustreznimi pravili Unije glede državne pomoči.
4. Vsaj 81 % proračunskih sredstev za program LIFE se projektom dodeli v obliki nepovratnih sredstev za dejavnosti ali prek finančnih instrumentov iz točke (c) odstavka 1, če je to primerno.
Komisija lahko navedene finančne instrumente vključi kot element večletnega delovnega programa iz člena 24, če je bila opravljena vnaprejšnja ocena iz točke (f) člena 140(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
5. Integriranim projektom se lahko dodeli največ 30 % vseh proračunskih sredstev, namenjenih za nepovratna sredstva za dejavnosti v skladu z odstavkom 4. Ta največji odstotni delež se znova oceni pri vmesni oceni programa LIFE iz točke (a) člena 27(2), po potrebi pa se pripravi tudi zakonodajni predlog.
Členi 18
Projekti
Z nepovratnimi sredstvi za dejavnosti je mogoče financirati naslednje projekte:
(a)
pilotne projekte;
(b)
predstavitvene projekte;
(c)
projekte najboljše prakse;
(d)
integrirane projekte;
(e)
projekte tehnične pomoči;
(f)
projekte za povečanje zmogljivosti;
(g)
pripravljalne projekte;
(h)
projekte za informiranje, ozaveščenost in razširjanje;
(i)
vse druge projekte, potrebne za uresničevanje splošnih ciljev iz člena 3.
Člen 19
Merila za upravičenost in dodelitev sredstev ter izbira projektov
1. Projekti iz člena 18 izpolnjujejo merila upravičenosti na osnovi opredelitev iz člena 2 in naslednja merila za dodelitev sredstev:
(a)
so v interesu Unije, ker znatno prispevajo k uresničevanju enega izmed splošnih ciljev programa LIFE iz člena 3, pa tudi posebnih ciljev za prednostna področja iz člena 9, tematskih prednostnih nalog iz Priloge III oziroma posebnih ciljev za prednostna področja iz člena 13;
(b)
zagotavljajo stroškovno učinkovit pristop ter so tehnično in finančno usklajeni ter
(c)
jih je mogoče razumno izvesti.
2. Proračunska sredstva se projektom dodelijo pod pogojem, da izpolnjujejo minimalne zahteve glede kakovosti v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
3. Projekti, financirani s programom LIFE na enem od prednostnih področij, ne smejo ogrožati okoljskih in podnebnih ciljev na drugih prednostnih področjih, po možnosti pa naj spodbujajo sinergije med različnimi cilji in uporabo zelenih javnih naročil.
4. Komisija zagotovi geografsko uravnoteženost integriranih projektov, tako da v programskem obdobju LIFE iz člena 1 vsaki državi članici okvirno dodeli vsaj tri takšne projekte, od tega najmanj enega v podprogramu za okolje in najmanj enega v podprogramu za podnebne ukrepe.
Integrirani projekti se razdelijo z namenom, da se izpolnijo cilji, določeni v skladu s točko (c) člena 24(2) za vsako področje iz točke (d) člena 2.
Da se oceni skladnost z določbami o uporabi sredstev financiranja Unije ali nacionalnih ali zasebnih sredstev financiranja iz točke (d) člena 2, se predlogom za integrirane projekte priloži:
(a)
v prvi fazi postopka za oddajo vlog finančni načrt; in
(b)
v drugi fazi postopka za oddajo vlog vsaj eno pismo o nameri, v katerem je pojasnjeno, kateri drugi ustrezni viri financiranja Unije ali nacionalni ali zasebni viri financiranja bodo uporabljeni in v kakšnem obsegu.
5. Komisija v obdobju prvega večletnega delovnega programa zagotavlja geografsko ravnotežje za projekte v okviru podprograma za okolje, z izjemo integriranih projektov, tako da sredstva sorazmerno razporeja med vse države članice glede na okvirne nacionalne dodelitve, opredeljene v skladu z merili iz Priloge I. Kadar okvirnih nacionalnih dodelitev ni mogoče uporabiti, se projekti izberejo izključno na osnovi ustreznosti.
6. Če je na seznamu, ki ga Komisija sestavi ob koncu izbirnega postopka, skupni znesek sofinanciranja, potreben za financiranje projektov, z izjemo integriranih projektov, ki jih je predložila država članica, manjši kot okvirni znesek za to državo članico, Komisija preostanek sredstev, če so izpolnjeni pogoji iz odstavkov 1 in 2, porabi za financiranje projektov, z izjemo projektov v ČDO, ki jih predložijo druge države članice in ki najbolj prispevajo k uresničevanju splošnih ciljev iz člena 3.
Kadar Komisija predlaga seznam sofinanciranih projektov, odboru za program LIFE za okolje in podnebne ukrepe poroča o tem, kako je upoštevala dodelitvena merila, določena v skladu z odstavkoma 4 in 5.
7. Komisija posebej upošteva nadnacionalne projekte, kadar je nadnacionalno sodelovanje ključnega pomena za uresničevanje ciljev varstva okolja in podnebja, ter zagotovi, da je vsaj 15 % proračunskih sredstev namenjenih projektom, ki so del nadnacionalnih projektov. Komisija odloča o dodelitvi sredstev nadnacionalnim projektom tudi v primerih, ko ena ali več držav članic, sodelujočih v teh nadnacionalnih projektih, preseže okvirno nacionalno dodelitev.
8. V prvem večletnem delovnem programu je država članica upravičena do financiranja enega projekta za povečanje zmogljivosti v najvišjem znesku 1 000 000 EUR, če izpolnjuje eno od naslednjih meril:
(a)
povprečna raven črpanja okvirne nacionalne dodelitve države članice, kakor jo določa člen 6 Uredbe (ES) št. 614/2007, v letih 2010, 2011 in 2012 znaša manj kot 70 %;
(b)
BDP na prebivalca države članice v letu 2012 ni dosegel 90 % povprečja Unije ali
(c)
država članica je k Uniji pristopila po 1. januarju 2013.
V drugem večletnem delovnem programu je država članica upravičena do financiranja enega projekta za povečanje zmogljivosti v najvišjem znesku 750 000 EUR, če izpolnjuje naslednji merili:
(a)
povprečna raven črpanja okvirne nacionalne dodelitve države članice v letih 2014, 2015 in 2016 iz odstavka 5, znaša manj kot 70 % in
(b)
povprečna raven črpanja okvirne nacionalne dodelitve države članice v letih 2014, 2015 in 2016 se je povečala v primerjavi s povprečnimi ravnmi črpanja v letih 2010, 2011 in 2012.
Če želi biti država članica upravičena do financiranja projektov za povečanje zmogljivosti, se mora zavezati, da bo v obdobju zadevnega večletnega delovnega programa sredstva in vire za program LIFE, med drugim število zaposlenih, ohranila na ravni, ki ne bo nižja kot v letu 2012. To zavezo vključi v načrt za povečanje zmogljivosti iz odstavka 9.
Kot izjema od določb do upravičenosti iz prvega in drugega pododstavka, države članice, katerih BDP na prebivalca je v letu 2012 presegel 105 %povprečja Unije, v celotnem obdobju izvajanja programa LIFE niso upravičene do financiranja projektov za povečanje zmogljivosti. Financiranje projektov za povečanje zmogljivosti je omejeno na en projekt na državo članico v posameznem večletnem delovnem programu.
9. Komisija uvede hitri postopek dodeljevanja sredstev za vse projekte za povečanje zmogljivosti. Vloge za projekte za povečanje zmogljivosti je mogoče predložiti od 23 decembra 2013 Vloge temeljijo na načrtu za povečanje zmogljivosti, o katerem se država članica dogovori s Komisijo in ki opisuje ukrepe, ki naj bi se financirali iz programa LIFE in bili namenjeni razvoju zmogljivosti države članice za pripravo boljših vlog za financiranje projektov v podprogramih za okolje in podnebne ukrepe. Ti ukrepi lahko med drugim vključujejo:
(a)
zaposlitev novih uslužbencev ter usposabljanje za nacionalne ali regionalne kontaktne točke LIFE;
(b)
omogočanje izmenjave izkušenj in najboljših praks ter spodbujanje širjenja in uporabe rezultatov projektov v okviru programa LIFE;
(c)
pristope usposabljanja za izvajalce usposabljanja;
(d)
programe izmenjave in napotitev med javnimi organi v državah članicah, zlasti izmenjave najboljših strokovnjakov.
Ukrepi v načrtu za povečanje zmogljivosti lahko vključujejo tudi zaposlitev strokovnjakov za odpravljanje priložnostnih tehničnih težav in vrzeli v postopkovnih zmogljivostih, ne pa tudi strokovnjakov, katerih glavna naloga je priprava vlog za letne javne razpise.
Načrt za povečanje zmogljivosti vsebuje tudi oceno stroškov teh ukrepov.
Člen 20
Stopnje sofinanciranja in upravičenost stroškov za projekte
1. Najvišja stopnja sofinanciranja projektov iz člena 18 je:
(a)
v obdobju prvega večletnega delovnega programa do 60 % upravičenih stroškov za vse projekte, ki se financirajo iz podprogramov za okolje in podnebne ukrepe, razen za projekte iz točke (c);
(b)
v obdobju drugega večletnega delovnega programa do 55 % upravičenih stroškov za vse projekte, ki se financirajo iz podprogramov za okolje in podnebne ukrepe, razen za projekte iz točke (c);
(c)
v celotnem obdobju programa LIFE:
(i)
do 60 % upravičenih stroškov za projekte iz točk (d), (e) in (g) člena 18;
(ii)
v skladu s točko (iii) do 60 % upravičenih stroškov za projekte na prednostnem področju narava in biotska raznovrstnost podprograma za okolje;
(iii)
do 75 % upravičenih stroškov za projekte na prednostnem področju narava in biotska raznovrstnost podprograma za okolje, namenjene prednostnim habitatom ali vrstam v okviru izvajanja Direktive 92/43/EGS oziroma vrstam ptic, ki jih kot prednostne za financiranje šteje odbor za prilagajanje znanstvenemu in tehničnemu napredku, ustanovljen v skladu s členom 16 Direktive 2009/147/ES, če je to potrebno za uresničevanje cilja ohranjanja;
(iv)
do 100 % upravičenih stroškov za projekte iz točke (f) člena 18.
2. Pogoje za upravičenost stroškov določa člen 126 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Ti stroški vključujejo DDV in stroške zaposlenih.
Komisija pri vmesni in naknadni oceni programa LIFE pripravi pregled nadomestil DDV po posameznih državah članicah, ki so jih upravičenci v okviru programa LIFE zahtevali v fazi končnih plačil.
3. Stroški, povezani z nakupom zemljišč, štejejo kot upravičeni do financiranja Unije pri projektih, navedenih v členu 18, če:
(a)
se bo z nakupom izboljšala, ohranila in obnovila celovitost mreže Natura 2000, vzpostavljene v skladu s členom 3 Direktive 92/43/EGS, vključno prek boljše povezljivosti z ustvarjanjem neprekinjenih koridorjev, prekinjenih povezav ali drugih delov zelene infrastrukture;
(b)
je nakup zemljišča edini ali stroškovno najučinkovitejši način za uresničevanje želenega cilja ohranjanja;
(c)
je nakup zemljišča dolgoročno namenjen za uporabo, skladno s cilji iz členov 11, 14 ali 15, in
(d)
zadevne države članice s prenosom ali kakor koli drugače zagotovijo dolgoročno dodelitev takega zemljišča za namene ohranjanja narave.
Člen 21
Nepovratna sredstva za poslovanje
1. Nepovratna sredstva za poslovanje so namenjena kritju nekaterih operativnih in upravnih stroškov nepridobitnih subjektov, ki si prizadevajo za cilje v splošnem interesu Unije, so dejavni predvsem na področju okolja ali podnebnih ukrepov in sodelujejo pri razvoju, izvajanju in uveljavljanju politike in zakonodaje Unije.
2. Najvišja stopnja sofinanciranja Unije za nepovratna sredstva za poslovanje iz odstavka 1 je 70 % upravičenih stroškov.
Člen 22
Druge vrste dejavnosti
S programom LIFE je mogoče financirati dejavnosti, ki jih izvede Komisija kot podporo pri sprožitvi, izvajanju in vključevanju okoljskih in podnebnih politik ter zakonodaje Unije za uresničevanje splošnih ciljev iz člena 3. Take dejavnosti lahko vključujejo:
(a)
informacije in obveščanje, vključno z akcijami ozaveščanja. Finančna sredstva, ki so v skladu s to uredbo dodeljena komunikacijskim dejavnostim, krijejo tudi korporativno komuniciranje o političnih prednostnih nalogah Unije, pa tudi o izvajanju in stanju prenosa pomembnejše okoljske in podnebne zakonodaje Unije;
(b)
študije, pregledne študije, izdelavo in pripravo scenarijev;
(c)
pripravo, izvajanje, spremljanje, preverjanje in ocenjevanje projektov, politik, programov in zakonodaje;
(d)
delavnice, konference in sestanke;
(e)
platforme za povezovanje v mreže in najboljše prakse;
(f)
vse druge dejavnosti, potrebne za uresničevanje splošnih ciljev, določenih v členu 3.
Člen 23
Upravičenci
S programom LIFE je mogoče financirati javne in zasebne subjekte.
Da se poveča prepoznavnost programa LIFE, upravičenci promovirajo program LIFE in rezultate svojih projektov, pri čemer vedno omenijo prejeto podporo Unije. Logotip programa LIFE iz Priloge II se uporabi pri vseh komunikacijskih dejavnostih in se pojavi na oglasnih deskah na strateških mestih, ki so vidna javnosti. Vse trajno blago, pridobljeno v programu LIFE, nosi logotip programa LIFE, razen če Komisija odloči drugače.
POGLAVJE 2
Izvedbeni ukrepi
Člen 24
Večletni delovni program
1. Komisija z izvedbenimi akti sprejme večletne delovne programe za program LIFE. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 30(2).
Prvi večletni delovni program traja štiri leta, drugi večletni delovni program pa tri leta.
2. Vsak večletni delovni program v skladu s splošnimi cilji iz člena 3 določa:
(a)
razporeditev sredstev med posameznimi prednostnimi področji in med različnimi vrstami financiranja v vsakem podprogramu v skladu s členom 9(3) in členom 17(4) in (5). Nadaljnje vnaprejšnje razporejanje nepovratnih sredstev za projektne dejavnosti med prednostnimi področji ali v okviru posameznega prednostnega področja ni dovoljeno, z izjemo projektov tehnične pomoči in projektov za povečanje zmogljivosti;
(b)
projektne teme za izvajanje tematskih prednostnih nalog iz Priloge III za projekte, ki bodo financirani v obdobju večletnega delovnega programa;
(c)
kakovostne in količinske rezultate, kazalnike in cilje za vsako prednostno področje in vrsto projekta za obdobje večletnega delovnega programa v skladu s kazalniki uspešnosti iz člena 3(3) in posebnimi cilji za posamezna prednostna področja iz členov 10, 11, 12, 14, 15 in 16;
(d)
tehnično metodologijo za izbirne postopke ter merila za izbiro in dodelitev nepovratnih sredstev projektom v skladu s členoma 2 in 19 te uredbe ter ustreznimi določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012;
(e)
okvirne časovne razporede za javne razpise v obdobju večletnega delovnega programa.
3. V sklopu večletnih delovnih programov Komisija objavi letne javne razpise za prednostna področja iz člena 9(1) in člena 13. Komisija zagotovi, da se neporabljena sredstva v posameznem javnem razpisu prerazporedijo med različne vrste projektov iz člena 18.
4. Komisija z izvedbenim aktom pregleda večletni delovni program najpozneje ob vmesni oceni programa LIFE. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 30(2).
Člen 25
Načini izvajanja
Komisija dejavnosti za uresničevanje splošnih ciljev iz člena 3 te uredbe izvaja v skladu z načini izvajanja proračuna iz člena 58 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012, zlasti z neposrednim ali posrednim centraliziranim upravljanjem Komisije ali skupnim upravljanjem z mednarodnimi organizacijami.
Člen 26
Upravna in tehnična pomoč
Z dodeljenimi finančnimi sredstvi programa LIFE je mogoče pokriti tudi potrebne odhodke za priprave, spremljanje, nadzor, revizijo, obveščanje in ocenjevanje, ki je neposredno potrebno za vodenje programa LIFE in uresničevanje njegovih splošnih ciljev iz člena 3.
Komisija redno in v sodelovanju z nacionalnimi kontaktnimi točkami LIFE organizira seminarje in delavnice, objavlja sezname projektov, ki se financirajo v okviru programa LIFE ali izvaja druge dejavnosti, da bi omogočila izmenjavo izkušenj, znanja in najboljših praks pri vseh projektih ter uporabo in prenos rezultatov projektov v celotni Uniji. V ta namen Komisija izvaja dejavnosti za širjenje rezultatov projektov med upravičenci programa LIFE in drugimi, kjer je to primerno, s posebnim poudarkom na državah članicah, ki iz programa LIFE črpajo malo sredstev, ter omogoči komunikacijo in sodelovanje med dokončanimi oziroma potekajočimi projekti z novimi upravičenci, prosilci ali zainteresiranimi stranmi na istem področju.
Komisija najmanj vsaki dve leti organizira tudi posebne seminarje in delavnice oziroma druge vrste dejavnosti, če so potrebne, da bi omogočila izmenjavo izkušenj, znanja in najboljše prakse z zvezi z načrtovanjem, pripravo in izvajanjem integriranih projektov, pa tudi učinkovitostjo pomoči, ki se ponuja prek projektov tehnične pomoči. Te dejavnosti vključujejo nacionalne in regionalne uprave, ki upravljajo druga sredstva Unije, ter druge ustrezne zainteresirane strani.
Člen 27
Spremljanje in vrednotenje
1. Komisija redno spremlja izvajanje programa LIFE in njegovih podprogramov ter poroča o njem, vključno z zneskom izdatkov, povezanih s podnebjem in biotsko raznovrstnostjo. Prav tako oceni sinergije med programom LIFE in drugimi dopolnilnimi programi Unije, zlasti pa med njegovimi podprogrami. Komisija za obdobje drugega večletnega delovnega programa izračuna okvirne nacionalne dodelitve v skladu z merili iz Priloge I izključno za namene primerjalne analize uspešnosti držav članic.
2. Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži:
(a)
najpozneje do 30. junija 2017 zunanje in neodvisno poročilo o vmesni oceni programa LIFE in njegovih podprogramov, vključno s kakovostnimi in količinskimi vidiki izvajanja, zneskom izdatkov, povezanih s podnebjem in biotsko raznovrstnostjo, obsegom, v katerem so bile dosežene sinergije med cilji, ter njegovim dopolnjevanjem z drugimi ustreznimi programi Unije, uresničevanjem ciljev pri vseh ukrepih (na ravni rezultatov in vplivov, kjer je to mogoče), učinkovitostjo izrabe virov in dodano vrednostjo programa za Unijo, da bi bilo s tem mogoče podaljšati, spremeniti ali prekiniti izvajanje ukrepov. Navedeno poročilo o vmesni oceni vsebuje tudi količinsko in kakovostno analizo prispevka programa LIFE k varstvenemu stanju habitatov in vrst, ki so na seznamu v direktivah 92/43/EGS in 2009/147/ES. Ocena dodatno obravnava možnosti za poenostavitev, interno in zunanjo skladnost programa LIFE, ustreznost vseh ciljev, pa tudi za prispevek njegovih ukrepov k ciljem strategije Evropa 2020 in trajnostnemu razvoju. Upošteva tudi oceno rezultatov dolgoročnih vplivov LIFE+. Poročilu o vmesni oceni so priložene pripombe Komisije, vključno z načinom, na katerega naj bodo upoštevane ugotovitve vmesne ocene pri izvajanju programa LIFE, zlasti pa obsegom, v katerem je treba spremeniti tematske prednostne naloge iz Priloge III.
Poročilo o vmesni oceni vsebuje ali ima priloženo podrobno oceno obsega in kakovosti povpraševanja po integriranih projektih ter njihovega načrtovanja in izvajanja. Posebna pozornost je namenjena njihovi doseženi ali pričakovani uspešnosti v vlogi finančnega vzvoda za druga sredstva Unije, zlasti ob upoštevanju koristi zaradi večje usklajenosti z drugimi instrumenti Unije za financiranje, pa tudi temu, v kolikšni meri so bile vključene zainteresirane strani in v kolikšni meri so ali bodo integrirani projekti nadomestili prejšnje projekte v okviru LIFE+.
(b)
najpozneje do 31. decembra 2023 zunanje in neodvisno naknadno poročilo o oceni, ki vključuje izvajanje in rezultate programa LIFE in njegovih podprogramov, vključno z zneskom izdatkov za podnebje in biotsko raznovrstnost, obsegom, v katerem so bili uresničeni cilji celotnega programa LIFE in njegovih podprogramov, obsegom, v katerem so bile dosežene sinergije med različnimi cilji, ter prispevkom programa LIFE k uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020. V naknadnem poročilu o oceni je treba tudi preučiti, v kolikšnem obsegu so bili okoljski in podnebni cilji vključeni v druge politike Unije, in - kolikor je le mogoče- kakšne so bile ekonomske koristi, dosežene s programom LIFE, ter kolikšna sta bila učinek in dodana vrednost za udeležene skupnosti.
3. Komisija v skladu s tem členom zagotovi, da so rezultati opravljenih ocen javno dostopni.
Člen 28
Zaščita finančnih interesov Unije
1. Komisija zagotovi, da se pri izvajanju dejavnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, zaščitijo finančni interesi Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufiji, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim z izvajanjem učinkovitih pregledov in z izterjavo nepravilno plačanih zneskov, kjer je to ustrezno, če se odkrijejo nepravilnosti, pa z uporabo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih upravnih in finančnih kazni.
2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pristojni za revizijo na podlagi dokumentacije in na kraju samem pri vseh izvajalcih in podizvajalcih, ki so iz programa LIFE prejeli sredstva Unije.
Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu s postopki iz Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 (25) opravi preglede in inšpekcije na kraju samem pri gospodarskih subjektih, ki jih neposredno ali posredno zadeva takšno financiranje, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali pogodbo o financiranju s strani Unije prišlo do goljufije, korupcije ali drugega protipravnega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.
Brez poseganja v prvi in drugi pododstavek se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami ter sporazumih in sklepih o nepovratnih sredstvih ter pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takih revizij ter pregledov in inšpekcij na kraju samem.
3. Upravičenci do sredstev Unije hranijo in dajo na voljo Komisiji vso dokazno dokumentacijo v zvezi z izdatki za vse projekte v obdobju petih let po zadnjem plačilu.
NASLOV IV
KONČNE DOLOČBE
Člen 29
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 3(3) ter člena 9(2) in (4) se prenese na Komisijo za obdobje sedmih let od 23 decembra 2013
3. Pooblastilo iz člena 3(3) ter člena 9(2) in (4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 3(3) ter členom 9(2) in (4), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 30
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga odbor za program LIFE za okolje in podnebne ukrepe. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija ne sprejme osnutka izvedbenega akta, uporabi pa se tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.
Člen 31
Razveljavitev
Uredba (ES) št. 614/2007 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014.
Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo.
Člen 32
Prehodni ukrepi
1. Ne glede na prvi odstavek člena 31 se za ukrepe, ki so se začeli izvajati pred 1. januarjem 2014 na podlagi Uredbe (ES) št. 614/2007, do njihovega zaključka še naprej uporablja navedena uredba in ustrezajo v njej navedenim tehničnim določbam. Odbor iz člena 30(1) te uredbe z dnem 23 decembra 2013 nadomesti odbor iz člena 13(1) Uredbe (ES) št. 614/2007.
2. Finančna sredstva, dodeljena programu LIFE, lahko pokrivajo tudi stroške tehnične in upravne pomoči, vključno z obveznim spremljanjem, obveščanjem in ocenjevanjem v skladu z Uredbo (ES) št. 614/2007, potem ko ta preneha veljati, da bi bil tako zagotovljen prehod med ukrepi, sprejetimi na podlagi Uredbe (ES) št. 614/2007, in programom LIFE.
3. Za zneske, ki so v sklopu dodeljenih finančnih sredstev potrebni za ukrepe spremljanja, obveščanja in revizije v obdobju po 31. decembru 2020, se šteje, da so potrjeni le, če so v skladu z novim finančnim okvirom, ki se uporablja od 1. januarja 2021.
4. Proračunska sredstva, zbrana z namenskimi prihodki iz vračila nepravilno izplačanih zneskov na podlagi Uredbe (ES) št. 614/2007, se v skladu s členom 21 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 porabijo za financiranje programa LIFE.
Člen 33
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2014.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 11. decembra 2013