PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/499
ze dne 24. března 2015,
kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o postupy, které mají být použity pro udělování schválení ze strany orgánů dohledu k použití položek doplňkového kapitálu v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (1), a zejména na čl. 92 odst. 3 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pojišťovny a zajišťovny by měly připravovat žádosti o schválení položek doplňkového kapitálu na obezřetném a realistickém základě.
(2)
Žádost o položku doplňkového kapitálu je strategickým rozhodnutím pro účely řízení rizik a kapitálového plánování. Vzhledem ke konečné odpovědnosti správního, řídícího nebo kontrolního orgánu za dodržování předpisů podle článku 40 směrnice 2009/138/ES by mělo být jeho zapojení do rozhodovacího procesu ohledně žádosti pečlivě zváženo.
(3)
Pojišťovna nebo zajišťovna by měla uvést všechny relevantní skutečnosti, které jsou nezbytné pro posouzení ze strany orgánu dohledu, včetně vlastního posouzení, jak by daná položka splňovala kritéria pro položku doplňkového kapitálu a v případě výzvy ke splacení pro klasifikaci jako položky primárního kapitálu, aby orgán dohledu mohl přijmout včasná rozhodnutí na základě příslušných důkazů.
(4)
Informace, které má pojišťovna nebo zajišťovna ve své žádosti uvést, by měly být přesně stanoveny, aby se zajistil jednotný základ pro rozhodování ze strany orgánu dohledu.
(5)
Z důvodu vzájemné závislosti mezi různými žádostmi o schválení podle směrnice 2009/138/ES by pojišťovna nebo zajišťovna při podávání žádosti o schválení položky doplňkového kapitálu měla informovat orgán dohledu o jiných žádostech týkajících se položek uvedených v čl. 308a odst. 1 směrnice 2009/138/ES, které se právě vyřizují nebo jsou plánovány v období příštích šesti měsíců. Tento požadavek je nezbytný pro zajištění toho, aby posouzení orgánu dohledu byla založena na transparentních a objektivních informacích.
(6)
Schopnost orgánů dohledu a pojišťoven a zajišťoven posoudit postavení skupin protistran, jako by to byla jediná protistrana, se považuje za obzvláště důležité v případech, kdy vzájemná pojišťovna a zajišťovna nebo pojišťovna a zajišťovna na bázi vzájemnosti má velký počet homogenních členů, kteří nemají formu společností, u kterých může uplatnit výzvu k zaplacení dodatečných příspěvků.
(7)
Postup pro schvalování doplňkového kapitálu předpokládá neustálou komunikaci mezi orgány dohledu a pojišťovnami a zajišťovnami. Tato komunikace zahrnuje komunikaci před podáním formální žádosti orgánu dohledu a po schválení žádosti komunikaci prostřednictvím procesu kontroly orgánem dohledu. Tato neustálá komunikace je nezbytná pro zajištění toho, aby posouzení orgánu dohledu byla založena na relevantních a aktuálních informacích.
(8)
Pokud orgán dohledu obdrží od pojišťovny nebo zajišťovny oznámení, že došlo ke snížení schopnosti schválené položky doplňkového kapitálu absorbovat ztrátu, měl by revidovat směrem dolů schválenou částku nebo odejmout schválení metody tak, aby zajistil, že odpovídá uvedené snížené schopnosti absorbovat ztrátu.
(9)
Ustanovení článku 226 směrnice 2009/138/ES umožňuje, aby skupina pojišťoven nebo zajišťoven požádala o schválení položky doplňkového kapitálu týkající se zprostředkující pojišťovací holdingové společnosti nebo zprostředkující smíšené finanční holdingové společnosti. V takových případech by měla pro zprostředkující pojišťovací holdingovou společnost nebo zprostředkující smíšenou finanční holdingovou společnost platit stejná pravidla, jako kdyby byla pojišťovnou nebo zajišťovnou. To by mělo platit rovněž i v případě, že skupinu vede pojišťovací holdingová společnost nebo smíšená finanční holdingová společnost v souladu s článkem 235 směrnice 2009/138/ES.
(10)
Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění.
(11)
Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění uskutečnil otevřené veřejné konzultace o návrzích prováděcích technických norem, z nichž toto nařízení vychází, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v oblasti pojištění a zajištění zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (2).
(12)
V zájmu posílení právní jistoty ohledně režimu dohledu během období postupného zavádění stanoveného v článku 308a směrnice 2009/138/ES, které bude zahájeno dne 1. dubna 2015, je důležité zajistit, aby toto nařízení vstoupilo v platnost co nejdříve, prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Obecné rysy žádosti
1. Pojišťovna nebo zajišťovna předloží orgánu dohledu písemnou žádost o schválení každé položky doplňkového kapitálu.
2. Žádost musí být podána v jednom z úředních jazyků členského státu, ve kterém má pojišťovna nebo zajišťovna sídlo, nebo v jazyce dohodnutém s orgánem dohledu.
3. Žádost musí obsahovat průvodní dopis a podpůrné důkazy.
Článek 2
Průvodní dopis
Pojišťovna nebo zajišťovna musí předložit průvodní dopis. Průvodní dopis musí potvrdit všechny tyto body:
a)
veškeré právní nebo smluvní podmínky, kterými se řídí položka doplňkového kapitálu nebo jakékoli související ujednání, jsou jednoznačně a jasně definovány;
b)
částka připsaná položce doplňkového kapitálu v žádosti je v souladu s ustanovením čl. 90 odst. 2 směrnice 2009/138/ES;
c)
ekonomická podstata položky doplňkového kapitálu, včetně toho, jak tato položka poskytne primární kapitál v případě podání výzvy ke splacení, byla v žádosti plně zohledněna;
d)
s přihlédnutím k pravděpodobnému budoucímu vývoji, jakož i okolnostem k datu podání žádosti má pojišťovna nebo zajišťovna za to, že položka doplňkového kapitálu splňuje kritéria pro klasifikaci kapitálu;
e)
nebyly opominuty žádné skutečnosti, které, pokud by byly orgánu dohledu známy, by mohly ovlivnit jeho rozhodnutí ohledně toho, zda bude položka doplňkového kapitálu schválena, částky, pro kterou se schválení položky udělí, nebo období, po které bude platit schválení metody výpočtu.
Průvodní dopis musí rovněž obsahovat seznam dalších žádostí podaných pojišťovnou nebo zajišťovnou nebo v současné době plánovaných na období příštích šesti měsíců o schválení kterýchkoli položek uvedených v čl. 308a odst. 1 směrnice 2009/138/ES spolu s příslušnými daty žádostí.
Článek 3
Podpůrné důkazy týkající se částky nebo metody
Předmětem žádosti podané pojišťovnou nebo zajišťovnou je schválení určité peněžní částky položky doplňkového kapitálu nebo metody stanovení částky položky doplňkového kapitálu.
Pokud pojišťovna nebo zajišťovna požaduje schválení určité peněžní částky, musí žádost obsahovat vysvětlení výpočtu této částky, jež vychází z obezřetných a reálných předpokladů v souladu s čl. 90 odst. 2 směrnice 2009/138/ES.
Pokud pojišťovna nebo zajišťovna žádá o schválení metody výpočtu, musí poskytnout tyto informace:
a)
vysvětlení metody a jakým způsobem metoda odráží schopnost položky doplňkového kapitálu absorbovat ztrátu;
b)
popis všech předpokladů, o které se metoda opírá, a jak jsou tyto předpoklady obezřetné a reálné;
c)
očekávanou počáteční částku položky, která byla vypočtena v souladu s metodou, a odůvodnění této částky;
d)
vysvětlení postupů ověřování, které pojišťovna nebo zajišťovna bude uplatňovat k zajištění toho, aby výsledky dosahované pomocí této metody průběžně zohledňovaly schopnost této položky absorbovat ztrátu.
Článek 4
Podpůrné důkazy týkající se kritérií pro schválení
Podpůrné důkazy musí obsahovat dostatečné informace, aby mohl orgán dohledu posoudit, zda žádost splňuje kritéria stanovená v článku 90 směrnice 2009/138/ES a článcích 62 až 65 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 (3). Musí obsahovat alespoň informace popsané ve druhém až sedmém pododstavci tohoto článku.
Pojišťovna nebo zajišťovna musí poskytnout informace týkající se povahy položky doplňkového kapitálu a schopnosti absorbovat ztráty položky primárního kapitálu, ve kterou se položka doplňkového kapitálu promění v případě výzvy ke splacení, včetně:
a)
právních či smluvních podmínek položky spolu s podmínkami všech souvisejících ujednání a dále včetně důkazů, že protistrana smlouvu a všechna související ujednání uzavřela nebo uzavře;
b)
důkazu, že smlouva a veškerá související ujednání jsou právně závazné a vymahatelné ve všech příslušných jurisdikcích, a to na základě právního stanoviska;
c)
období, během něhož je smlouva účinná, a pokud se liší, období, během něhož může pojišťovna nebo zajišťovna vyzvat ke splacení položky;
d)
potvrzení, že položka doplňkového kapitálu, jakmile byla podána výzva k jejímu splacení a byla splacena, by vykazovala všechny rysy položky primárního kapitálu zařazené do kategorie tier 1 v souladu s článkem 71 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 nebo všechny rysy položky primárního kapitálu zařazené do kategorie tier 2 v souladu s článkem 73 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35;
e)
potvrzení, že smluvní podmínky položky neobsahují žádné ustanovení, které by mohlo vytvořit překážku pro to, aby pojišťovna nebo zajišťovna podala výzvu ke splacení položky s cílem absorbovat ztráty, nebo představovat omezení její schopnosti být splatná na požádání;
f)
potvrzení, že položka doplňkového kapitálu nebo její přínosy by byly dostupné pouze pojišťovně nebo zajišťovně a nebyly by přenositelné nebo převoditelné na žádnou další stranu nebo by nemohly být zatíženy jakýmkoli jiným způsobem;
g)
veškerých faktorů, které omezují podmínky, za nichž by pojišťovna nebo zajišťovna mohla uvažovat o podání výzvy na splacení položky, včetně, ale ne výlučně, podmínek obtíží specifických pro pojišťovnu a zajišťovnu či širších krizových podmínek na trhu;
h)
zda pojišťovna nebo zajišťovna má nebo v budoucnosti může mít jakýkoli závazek nebo očekávání nebo dohodu, že zaplatí finanční prostředky nebo poskytne jakékoli jiné výhody protistraně nebo třetí straně v souvislosti s danou položkou jiné než v případě splacení položky primárního kapitálu, které by odpovídalo rysům uvedeným v ustanovení čl. 71 odst. 1 písm. h) a čl. 73 odst. 1 písm. d) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35;
i)
kopie střednědobého plánu řízení kapitálu, včetně vysvětlení, jak se daná položka podílí na stávající kapitálové struktuře pojišťovny nebo zajišťovny a jak by tato položka mohla pojišťovně nebo zajišťovně umožnit splnit její stávající nebo budoucí kapitálové požadavky.
S výjimkou případů, kdy se použije čl. 63 odst. 6 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 a postavení skupiny protistran může být posouzeno tak, jako by to byla jediná protistrana, musí pojišťovna nebo zajišťovna poskytnout informace týkající se postavení každé protistrany, včetně těchto:
a)
názvu a popisu každé protistrany, včetně povahy veškerých vztahů mezi pojišťovnou nebo zajišťovnou a danou protistranou;
b)
posouzení rizika selhání protistran s cílem podpořit posouzení ze strany orgánu dohledu podle čl. 63 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35;
c)
posouzení likvidity protistran s cílem podpořit posouzení ze strany orgánu dohledu podle čl. 63 odst. 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35;
d)
posouzení ochoty protistran zaplatit s cílem podpořit posouzení ze strany orgánu dohledu podle čl. 63 odst. 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35;
e)
popisu všech možných okolností, za kterých by pojišťovna nebo zajišťovna mohla uvažovat o podání výzvy na splacení položky, včetně současných očekávání, pokud jde o to, kdy by mohla být podána výzva na splacení položky před tím, než dojde k nedodržení solventnostního kapitálového požadavku nebo minimálního kapitálového požadavku, nebo v okamžiku nedodržení;
f)
informace o všech ostatních faktorech důležitých pro postavení protistran s cílem podpořit posouzení ze strany orgánu dohledu podle čl. 63 odst. 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35.
V případě protistran, které jsou považovány za skupinu protistran v souladu s čl. 63 odst. 6 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35, musí být informace uvedené v písmenech a) až f) třetího pododstavce poskytnuty za skupinu protistran.
V případech, kdy protistrana je členem stejné skupiny nebo podskupiny jako pojišťovna nebo zajišťovna podle článku 213 směrnice 2009/138/ES a má závazky v rámci položek doplňkového kapitálu vůči různým subjektům ve skupině, musí informace uvedené v písmenech b) až f) třetího pododstavce obsahovat důkazy o schopnosti protistrany vyhovět vícenásobným výzvám na splacení položek doplňkového kapitálu v jednom okamžiku s přihlédnutím k okolnostem a subjektům ve skupině.
Pojišťovna nebo zajišťovna musí poskytnout informace týkající se vymahatelnosti zdrojů, včetně:
a)
podrobných údajů o opatřeních, která by mohla podpořit vymahatelnost položky, včetně dostupnosti kolaterálu;
b)
podrobných údajů o tom, zda vnitrostátní právní předpisy v jakékoli příslušné jurisdikci brání podání výzvy ke splacení nebo splacení, včetně případů zahájení řízení k řešení krize, správního nebo úpadkového řízení týkajících se pojišťovny nebo zajišťovny;
c)
podrobných údajů o opatřeních nebo okolnostech, které by mohly bránit podání výzvy ke splacení nebo splacení za zhoršujících se finančních podmínek, včetně nedodržení solventnostního kapitálového požadavku nebo minimálního kapitálového požadavku.
Pojišťovna nebo zajišťovna musí poskytnout informace týkající se předchozích výzev ke splacení, včetně:
a)
informací o svých zkušenostech z předchozích výzev ke splacení nebo výběru jiných finančních prostředků splatných ze strany stejných nebo podobných protistran ve stejné nebo podobné situaci;
b)
všech příslušných dostupných tržních údajů týkajících se předchozích výzev ke splacení nebo výběru jiných finančních prostředků splatných ze strany stejných nebo podobných protistran ve stejné nebo podobné situaci;
c)
posouzení relevance a spolehlivosti informací popsaných v písmenech a) a b), pokud jde o očekávaný výsledek budoucích výzev ke splacení ze strany pojišťovny nebo zajišťovny.
Pojišťovna nebo zajišťovna předloží popis postupů, které má zavedeny za účelem zjištění jakýchkoli budoucích změn specifikovaných v čl. 62 odst. 1 písm. d) nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35, které mohou mít za následek snížení schopnosti položky doplňkového kapitálu absorbovat ztrátu. Popis postupů musí obsahovat tyto informace:
a)
jakým způsobem pojišťovna nebo zajišťovna hodlá zjišťovat změny:
i)
struktury nebo smluvních podmínek ujednání, včetně zrušení nebo uplynutí platnosti položky doplňkového kapitálu, jejího použití nebo podání výzvy k částečnému nebo úplnému splacení doplňkové položky kapitálu,
ii)
postavení příslušných protistran, včetně selhání protistrany,
iii)
vymahatelnosti položky doplňkového kapitálu, včetně podání výzev ke splacení jiných doplňkových položek kapitálu poskytovaných stejnými protistranami;
b)
jakým způsobem pojišťovna nebo zajišťovna hodlá informovat orgán dohledu o zjištěných změnách, včetně toho, jaké mechanismy zavedla s cílem zjistit, kdy by změna měla být postoupena správnímu, řídícímu nebo kontrolnímu orgánu podniku a orgánu dohledu.
Pojišťovna nebo zajišťovna musí poskytnout písemné doklady o svém interním rozhodovacím procesu týkajícím se žádosti.
Článek 5
Posouzení žádosti
Orgán dohledu potvrdí obdržení žádosti pojišťovny nebo zajišťovny.
Orgán dohledu považuje žádost za úplnou, pokud pokrývá veškeré záležitosti uvedené v článcích 2, 3 a 4.
Orgán dohledu včas potvrdí, zda žádost je, nebo není považována za úplnou, a to nejpozději do 30 dnů od data jejího obdržení.
Orgán dohledu zajistí, aby lhůta, v níž rozhodne o žádosti, byla přiměřená a nepřesáhla tři měsíce ode dne přijetí úplné žádosti, pokud nenastanou výjimečné okolnosti, o kterých je pojišťovna nebo zajišťovna včas písemně informována.
Nastanou-li výjimečné okolnosti, orgán dohledu nesmí při rozhodování o žádosti překročit dobu šesti měsíců od obdržení úplné žádosti.
Pokud orgán dohledu považuje žádost za úplnou, není tím vyloučeno, aby požadoval doplňující informace nezbytné pro provedení posouzení. V požadavku musí být specifikovány požadované doplňující informace a uvedeny důvody, proč byl vznesen. Období mezi datem, kdy si orgán dohledu takové informace vyžádá, a datem, kdy orgán dohledu tyto informace nebo úpravy obdrží, se nezapočítává do lhůt uvedených v čtvrtém a pátém pododstavci.
Pojišťovna nebo zajišťovna musí orgán dohledu informovat o všech změnách v podrobnostech své žádosti.
V případě, že pojišťovna nebo zajišťovna informuje orgán dohledu o změně ve své žádosti, bude tato žádost považována za novou žádost, ledaže:
a)
by tato změna byla provedena z důvodu žádosti orgánu dohledu o doplňující informace nebo
b)
by orgán dohledu došel k závěru, že daná změna významně neovlivní jeho posouzení žádosti.
Pojišťovna nebo zajišťovna může žádost stáhnout písemným oznámením kdykoli před rozhodnutím orgánu dohledu. Jestliže pojišťovna nebo zajišťovna následně žádost znovu podá nebo podá aktualizovanou žádost, orgán dohledu k ní přistupuje jako k nové žádosti.
Článek 6
Rozhodnutí o žádosti
Pokud orgán dohledu přijal rozhodnutí o žádosti, neprodleně to písemně sdělí pojišťovně nebo zajišťovně.
Pokud orgán dohledu schválí nižší částku, než o kterou pojišťovna nebo zajišťovna žádala, nebo žádost o schválení zamítne, musí uvést důvody, na nichž se rozhodnutí zakládá.
V případě, že schválení orgánem dohledu bylo uděleno za podmínky, že bude uzavřena smlouva, pojišťovna nebo zajišťovna neprodleně smlouvu uzavře za podmínek, z nichž schválení vycházelo, a předá kopii podepsané smlouvy orgánu dohledu.
Pojišťovna nebo zajišťovna nebude považovat položku doplňkového kapitálu nebo metodu za přípustné, dokud nebude uzavřena smlouva.
Článek 7
Revize schválené částky nebo odnětí schválení metody
1. Pokud položka doplňkového kapitálu již nesplňuje podmínky, za nichž bylo schválení částky nebo metody výpočtu uděleno, orgán dohledu rozhodne o přijetí některého z těchto opatření:
a)
snížení částky položky doplňkového kapitálu na nižší částku, nebo na nulu;
b)
odnětí schválení metody výpočtu.
2. V případě, že orgán dohledu učinil rozhodnutí v souladu s odstavcem 1, oznámí to neprodleně s uvedením důvodů pojišťovně nebo zajišťovně.
Článek 8
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2015.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/499
z dne 24. marca 2015
o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s postopki za dodelitev nadzorne odobritve za uporabo postavk pomožnih lastnih sredstev v skladu z Direktivo 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2009/138/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (1) ter zlasti člena 92(3) Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Zavarovalnice in pozavarovalnice bi morale pripraviti vloge za odobritev postavk pomožnih lastnih sredstev preudarno in na realni osnovi.
(2)
Vloga za postavko pomožnih lastnih sredstev je strateška odločitev za namene obvladovanja tveganja in načrtovanja kapitala. Zaradi končne odgovornosti upravnega, upravljalnega ali nadzornega organa za skladnost, kot je določeno v členu 40 Direktive 2009/138/ES, je treba njegovo sodelovanje v postopku odločanja o vlogi skrbno preučiti.
(3)
Zavarovalnica ali pozavarovalnica bi morala vključiti vse ustrezne podatke, ki so potrebni za oceno, ki jo opravi nadzorni organ, vključno z oceno s strani zavarovalnice ali pozavarovalnice, kako bi zadevna postavka izpolnjevala merila za pomožna lastna sredstva ter, ob vpoklicu, za razvrstitev kot osnovno lastno sredstvo, da lahko nadzorni organ pravočasno sprejme odločitev na podlagi ustreznih dokazov.
(4)
Informacije, ki jih mora v svojo vlogo vključiti zavarovalnica ali pozavarovalnica, bi morale biti določene, da se nadzornemu organu zagotovi trdna podlaga za odločanje.
(5)
Zaradi medsebojnih odvisnosti med različnimi vlogami za odobritev v okviru Direktive 2009/138/ES bi morala zavarovalnica ali pozavarovalnica pri oddaji vloge za odobritev pomožnega lastnega sredstva nadzorni organ obvestiti o drugih vlogah v zvezi s postavkami iz člena 308a(1) Direktive 2009/138/ES, ki se trenutno obravnavajo ali so predvidene v prihodnjih šestih mesecih. Takšna zahteva je potrebna za zagotovitev, da nadzorne ocene temeljijo na preglednih in nepristranskih informacijah.
(6)
Zmožnost, da lahko nadzorni organi in zavarovalnice ali pozavarovalnice ocenijo stanje skupine nasprotnih strank kot bi bila ena sama nasprotna stranka, velja za zlasti pomembno v primerih, ko ima podjetje za vzajemno zavarovanje ali podjetje, ki deluje po načelu vzajemnosti, veliko število homogenih članov, ki niso pravne osebe, od katerih lahko zahteva dodatne prispevke.
(7)
Postopek odobritve pomožnih lastnih sredstev predvideva redno komunikacijo med nadzornimi organi ter zavarovalnicami in pozavarovalnicami. To vključuje komunikacijo pred vložitvijo uradne vloge nadzornemu organu ter po odobritvi vloge med postopkom nadzornega pregleda. Takšna redna komunikacija je potrebna za zagotovitev, da nadzorne ocene temeljijo na ustreznih in posodobljenih informacijah.
(8)
Kadar zavarovalnica ali pozavarovalnica obvesti nadzorni organ, da se je zmožnost absorbcije izgube odobrenega pomožnega lastnega sredstva zmanjšala, bi moral nadzorni organ odobreni znesek popraviti navzdol ali preklicati svojo odobritev metode, da se zagotovi njegova skladnost z zmanjšanjem zmožnosti absorbcije izgube.
(9)
Člen 226 Direktive 2009/138/ES dovoljuje skupini zavarovalnic ali pozavarovalnic, da zaprosi za odobritev postavke pomožnega lastnega sredstva za posredniški zavarovalni holding ali posredniški mešani finančni holding. V teh primerih bi morala za posredniški zavarovalni holding ali posredniški mešani finančni holding veljati ista pravila kot veljajo za zavarovalnico ali pozavarovalnico. To bi moralo veljati tudi, kadar je na čelu skupine zavarovalni holding ali mešani finančni holding v skladu s členom 235 Direktive 2009/138/ES.
(10)
Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine predložil Komisiji.
(11)
Evropski organ za zavarovanja in poklicne pokojnine je o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, izvedel odprta javna posvetovanja, analiziral morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za zavarovanja in pozavarovanja, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1094/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2).
(12)
Za izboljšanje pravne varnosti glede nadzornega režima v obdobju postopnega uvajanja iz člena 308a Direktive 2009/138/ES, ki se začne 1. aprila 2015, je pomembno zagotoviti, da ta uredba začne veljati takoj, ko je to mogoče, in sicer dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Splošne značilnosti vloge
1. Zavarovalnica ali pozavarovalnica predloži nadzornim organom pisno vlogo za odobritev vsakega posameznega pomožnega lastnega sredstva.
2. Vloga se vloži v enem od uradnih jezikov države članice, v kateri ima zavarovalnica ali pozavarovalnica svoj sedež, ali v jeziku, ki je bil dogovorjen z nadzornim organom.
3. Vloga vključuje spremni dopis in dokazila.
Člen 2
Spremni dopis
Zavarovalnica ali pozavarovalnica predloži spremni dopis. V spremnem dopisu potrdi vse od naslednjega:
(a)
vsi pravni ali pogodbeni pogoji, ki urejajo postavko pomožnega lastnega sredstva ali vse povezane ureditve, so nedvoumni in jasno opredeljeni;
(b)
znesek, dodeljen postavki pomožnega lastnega sredstva v vlogi, je v skladu s členom 90(2) Direktive 2009/138/ES;
(c)
ekonomska vsebina postavke pomožnega lastnega sredstva, vključno s tem, kako postavka ob vpoklicu zagotovi osnovna lastna sredstva, se v celoti odraža v vlogi;
(d)
glede na verjeten prihodnji razvoj ter okoliščine na dan vloge zavarovalnica ali pozavarovalnica šteje, da postavka pomožnega lastnega sredstva izpolnjuje merila za razvrstitev lastnih sredstev;
(e)
izpuščen ni noben podatek, ki bi lahko v primeru, da bi bil nazornemu organu znan, vplival na njegovo odločitev glede odobritve postavke pomožnega lastnega sredstva, glede zneska, za katerega dodeli odobritev postavke, ali časovnega obdobja, v katerem velja odobritev metode izračuna.
Spremni dopis vključuje tudi seznam drugih vlog, ki jih je predložila zavarovalnica ali pozavarovalnica ali ki so trenutno predvidene v naslednjih šestih mesecih, za odobritev katere koli izmed postavk iz člena 308a(1) Direktive 2009/138/ES, skupaj z ustreznimi datumi začetka uporabe.
Člen 3
Dokazila glede zneska ali metode
Zavarovalnica ali pozavarovalnica v vlogi, ki jo predloži, zaprosi za odobritev specifičnega denarnega zneska za postavko pomožnega lastnega sredstva ali metodo za določitev zneska postavke pomožnega lastnega sredstva.
Če zavarovalnica oziroma pozavarovalnica zaprosi za odobritev določenega denarnega zneska, v vlogi obrazloži izračun zneska, ki temelji na preudarnih in realnih predpostavkah v skladu s členom 90(2) Direktive 2009/138/ES.
Če zavarovalnica ali pozavarovalnica zaprosi za odobritev metode izračuna, predloži naslednje informacije:
(a)
obrazložitev metode in kako ta odraža zmožnost postavke pomožnega lastnega sredstva za absorbcijo izgube;
(b)
opis vseh predpostavk, na katerih temelji metoda, in na kakšen način so te predpostavke preudarne in realne;
(c)
pričakovani začetni znesek postavke, ki je bil izračunan v skladu z metodo, in obrazložitev tega zneska;
(d)
obrazložitev postopkov validiranja, ki jih bo zavarovalnica ali pozavarovalnica uvedla za zagotovitev, da rezultati metode še naprej odražajo trajno zmožnost postavke za absorbcijo izgub.
Člen 4
Dokazila glede meril za odobritev
Dokazila vsebujejo dovolj informacij, da lahko nadzorni organ oceni, ali vloga upošteva merila iz člena 90 Direktive 2009/138/ES in členov 62 do 65 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/35 (3). Vsebujejo vsaj informacije iz drugega do sedmega pododstavka tega člena.
Zavarovalnica ali pozavarovalnica zagotovi informacije glede narave postavke pomožnih lastnih sredstev in zmožnosti absorbcije izgube postavke osnovnih lastnih sredstev, v katera se ob vpoklicu pretvorijo pomožna lastna sredstva, vključno s:
(a)
pravnimi ali pogodbenimi pogoji postavke, skupaj s pogoji, ki veljajo za vsako povezano ureditev, in dokazilom, da je nasprotna stranka podpisala pogodbo in morebitno povezano ureditev ali bo to storila;
(b)
dokazilom, da so v skladu s pravnim mnenjem pogodba ali druge povezane ureditve pravno zavezujoče in izvršljive v vseh zadevnih jurisdikcijah;
(c)
obdobjem, v katerem pogodba velja in, obdobjem, če se to razlikuje, v katerem lahko zavarovalnica ali pozavarovalnica vpokliče postavko;
(d)
potrditvijo, da bi postavka pomožnega osnovnega sredstva po vpoklicu in vplačilu imela vse lastnosti postavke osnovnega lastnega sredstva, razvrščene v stopnjo 1 v skladu s členom 71 Delegirane uredbe (EU) 2015/35, ali vse lastnosti postavke osnovnega lastnega sredstva, razvrščene v stopnjo 2 v skladu s členom 73 Delegirane uredbe (EU) 2015/35;
(e)
potrditvijo, da pogodbeni pogoji postavke ne vsebujejo nobene določbe, ki bi lahko zavarovalnico ali pozavarovalnico odvrnila od vpoklica postavke za absorbcijo izgub ali omejila njeno sposobnost za vpoklic na zahtevo;
(f)
potrditvijo, da bi bili postavka pomožnega lastnega sredstva ali njena upravičenja na voljo le zavarovalnici ali pozavarovalnici in jih ne bi bilo mogoče prenesti ali razporediti na katero koli drugo stranko ali kako drugače obremeniti;
(g)
vsemi dejavniki, ki omejujejo pogoje, pod katerimi bi zavarovalnica ali pozavarovalnica lahko vpoklicala postavko, vključno, vendar ne zgolj z izrednimi razmerami, ki so značilne za zavarovalnice in pozavarovalnice, ali izjemnimi pogoji na širšem trgu;
(h)
ali zavarovalnica ali pozavarovalnica ima oziroma bo v prihodnosti morda imela obveznost, pričakovanje ali razumevanje, da bo izplačala sredstva ali zagotovila kakršno koli upravičenje nasprotni ali tretji stranki v povezavi s to postavko, razen v primeru vračila postavke osnovnega lastnega sredstva, ki bi ustrezalo lastnostim iz člena 71(1)(h), in člena 73(1)(d) Delegirane uredbe (EU) 2015/35;
(i)
izvodom načrta za srednjeročno upravljanje kapitala, vključno z navedbo, kako bo postavka prispevala k obstoječi strukturi kapitala zavarovalnice ali pozavarovalnice ter kako lahko postavka omogoči zavarovalnici ali pozavarovalnici, da izpolni obstoječe ali prihodnje kapitalske zahteve.
Razen v primerih, ko se uporablja člen 63(6) Delegirane uredbe (EU) 2015/35 in je status skupine nasprotnih strank mogoče oceniti, kot če bi bila ena nasprotna stranka, zavarovalnica ali pozavarovalnica predloži informacije glede statusa vsake nasprotne stranke, vključno z:
(a)
imeni in opisom vsake posamezne nasprotne stranke, vključno z naravo odnosa med zavarovalnico ali pozavarovalnico in nasprotno stranko;
(b)
oceno tveganja neplačila nasprotnih strank, s čimer se pomaga pri oceni, ki jo izvaja nadzorni organ v skladu s členom 63(2) Delegirane uredbe (EU) 2015/35;
(c)
oceno sposobnosti zagotavljanja likvidnosti nasprotnih strank, s čimer se pomaga pri oceni, ki jo izvaja nadzorni organ v skladu s členom 63(3) Delegirane uredbe (EU) 2015/35;
(d)
oceno pripravljenosti nasprotnih strank za plačilo, s čimer se pomaga pri oceni, ki jo izvaja nadzorni organ v skladu s členom 63(4) Delegirane uredbe (EU) 2015/35;
(e)
opisom različnih okoliščin, v katerih bi zavarovalnica ali pozavarovalnica lahko vpoklicala postavko, vključno s trenutnimi pričakovanji glede tega, kdaj bi se postavko lahko vpoklicalo pred ali ob pojavu neskladnosti z zahtevanim solventnostnim kapitalom in zahtevanim minimalnim kapitalom;
(f)
informacijami o vseh drugih dejavnikih, ki so pomembni za status nasprotne stranke, s čimer se pomaga pri oceni, ki jo izvaja nadzorni organ v skladu s členom 63(5) Delegirane uredbe (EU) 2015/35;
Kadar se nasprotne stranke obravnavajo kot skupina nasprotnih strank v skladu s členom 63(6) Delegirane uredbe (EU) 2015/35, se informacije iz točk (a) do (f) tretjega pododstavka zagotovijo za skupino nasprotnih strank.
Kadar je nasprotna stranka članica iste skupine ali podskupine kot zavarovalnica ali pozavarovalnica v smislu člena 213 Direktive 2009/138/ES ter ima obveznosti iz naslova pomožnih lastnih sredstev do različnih subjektov znotraj skupine, informacije iz točk (b) do (f) tretjega pododstavka vključujejo dokazilo o sposobnosti nasprotne stranke, da istočasno izplača več vpoklicev postavk pomožnih nasprotnih sredstev, pri čemer se upoštevajo okoliščine in subjekti v skupini.
Zavarovalnica ali pozavarovalnica zagotovi informacije o izterljivosti sredstev, vključno s:
(a)
podrobnostmi o ureditvah, ki bi lahko izboljšale izterljivost postavke, vključno z razpoložljivostjo zavarovanja s premoženjem;
(b)
podrobnostmi o tem, ali nacionalna zakonodaja v kateri koli jurisdikciji preprečuje vpoklic ali njegovo izplačilo, vključno v primerih, ko se za zavarovalnico ali pozavarovalnico začnejo postopki v zvezi z reševanjem, upravni postopki ali postopki zaradi insolventnosti;
(c)
podrobnostmi o ureditvah ali okoliščinah, ki bi lahko preprečile vpoklic ali njegovo izplačilo v primeru poslabšanja finančnega stanja, vključno z neskladnostjo z zahtevanim solventnostnim kapitalom ali zahtevanim minimalnim kapitalom.
Zavarovalnica ali pozavarovalnica zagotovi informacije o preteklih vpoklicih, vključno z/s:
(a)
informacijami o izkušnjah s preteklimi vpoklici ali zbiranjem drugih zapadlih sredstev od iste ali podobnih nasprotnih strank v istih ali podobnih okoliščinah;
(b)
vsemi ustreznimi razpoložljivimi tržnimi podatki o preteklih vpoklicih ali zbiranju drugih zapadlih sredstev od iste ali podobnih nasprotnih strank v istih ali podobnih okoliščinah;
(c)
oceno pomembnosti in zanesljivosti informacij, opisanih v točkah (a) in (b), glede pričakovanega rezultata prihodnjih vpoklicev s strani zavarovalnic in pozavarovalnic.
Zavarovalnica ali pozavarovalnica zagotovi opis postopkov, ki jih izvaja za ugotavljanje morebitnih prihodnjih sprememb, kot je določeno v členu 62(1)(d) Delegirane uredbe (EU) 2015/35, ki bi lahko zmanjšale zmožnost absorbcije izgube postavke pomožnih lastnih sredstev. Opis vključuje:
(a)
kako namerava ugotoviti spremembe:
(i)
strukture ali pogodbenih pogojev dogovora, vključno s preklicem ali iztekom postavke pomožnih lastnih sredstev ali porabo ali vpoklicem dela ali celotne postavke pomožnih lastnih sredstev;
(ii)
statusa zadevnih nasprotnih strank, vključno z neplačilom nasprotne stranke;
(iii)
izterljivosti postavke pomožnih lastnih sredstev, vključno z vpoklicem drugih postavk pomožnih lastnih sredstev, ki jih zagotavljajo iste nasprotne stranke.
(b)
kako namerava obvestiti nadzorni organ o ugotovljenih spremembah, vključno s tem, katere mehanizme je vzpostavila za ugotavljanje, kdaj je treba spremembo predložiti upravnemu, upravljalnemu ali nadzornemu organu podjetja ter nadzornemu organu.
Zavarovalnica ali pozavarovalnica vključi dokazilo o svojem notranjem postopku odločanja, ki se nanaša na vlogo.
Člen 5
Ocenjevanje vloge
Nadzorni organ potrdi prejem vloge zavarovalnice ali pozavarovalnice.
Nadzorni organ šteje vlogo za popolno, če zajema vse, kar je določeno v členih 2, 3 in 4.
Nadzorni organ pravočasno potrdi, ali je vloga popolna ali ne, oziroma najpozneje v 30 dneh od datuma prejema vloge.
Nadzorni organ zagotovi, da je časovno obdobje, v katerem se odloča o vlogi, razumno in ni daljše od treh mesecev po prejemu popolne vloge, razen če se pojavijo izjemne okoliščine, o katerih se pravočasno pisno obvesti zavarovalnico ali pozavarovalnico.
V primeru izrednih okoliščin nadzorni organ o vlogi ne odloča več kot šest mesecev od prejema popolne vloge.
Četudi nadzorni organ meni, da je vloga popolna, lahko zahteva dodatne informacije, ki jih potrebuje za izvedbo ocene. V zahtevku se določijo zahtevane dodatne informacije ter navedejo razlogi za zahtevek. Dnevi med datumom, ko nadzorni organ zahteva takšne informacije, in datumom, ko nadzorni organ prejme takšne informacije, se ne vključijo v časovna obdobja iz četrtega in petega pododstavka.
Zavarovalnica ali pozavarovalnica obvesti nadzorni organ o vseh spremembah podrobnosti svoje vloge.
Če zavarovalnica ali pozavarovalnica obvesti nadzorni organ o spremembi svoje vloge, se ta obravnava kot nova vloga, razen če:
(a)
je sprememba posledica zahteve nadzornega organa po dodatnih informacijah ali
(b)
je nadzorni organ prepričan, da sprememba ne bi znatno vpliva na oceno vloge.
Zavarovalnica ali pozavarovalnica lahko s pisnim obvestilom umakne vlogo na kateri koli stopnji pred odločitvijo nadzornega organa. Če zavarovalnica ali pozavarovalnica posledično ponovno vloži vlogo ali vloži posodobljeno vlogo, jo nadzorni organ obravnava kot novo vlogo.
Člen 6
Odločitev o vlogi
Ko nadzorni organ sprejme odločitev glede vloge, o tem nemudoma pisno obvesti zavarovalnico ali pozavarovalnico.
Kadar nadzorni organ odobri nižji znesek, kot je zanj zaprosila zavarovalnica ali pozavarovalnica, ali zavrne vlogo za odobritev, navede razloge za takšno odločitev.
Kadar se nadzorna odobritev dodeli pod pogojem sklenitve pogodbe, zavarovalnica ali pozavarovalnica nemudoma sklene pogodbo pod pogoji, na katerih temelji odobritev, ter nadzornemu organu predloži izvod podpisane pogodbe.
Zavarovalnica ali pozavarovalnica postavke pomožnih lastnih sredstev ali metode ne šteje za dopustne, dokler pogodba ni sklenjena.
Člen 7
Revizija odobrenega zneska ali umik odobritve metode
1. Kadar pomožni lastni viri ne izpolnjujejo več pogojev, pod katerimi je bil odobren znesek ali odobrena metoda izračuna, se nadzorni organ odloči za enega od naslednjih ukrepov:
(a)
zmanjšanje zneska postavke pomožnih lastnih sredstev na nižji znesek ali na nič;
(b)
umik odobritve metode izračuna.
2. Če nadzorni organ sprejme odločitev v skladu z odstavkom 1, o tej odločitvi in razlogih zanjo nemudoma obvesti zavarovalnico ali pozavarovalnico.
Člen 8
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 24. marca 2015