NAŘÍZENÍ RADY (EU, EURATOM) č. 1311/2013
ze dne 2. prosince 2013,
kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014-2020
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 312 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s článkem 106a této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu se zvláštním legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Roční stropy prostředků na závazky v jednotlivých kategoriích výdajů a roční stropy prostředků na platby stanovené tímto nařízením musí dodržovat stropy stanovené pro závazky a vlastní zdroje v rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom (1).
(2)
Vzhledem k potřebě dostatečné míry předvídatelnosti při přípravě a provádění střednědobých investic by měla být platnost víceletého finančního rámce stanovena na sedm let počínaje 1. lednem 2014. Nejpozději v roce 2016 proběhne přezkum, v návaznosti na volby do Evropského parlamentu. Orgány včetně Evropského parlamentu zvoleného v roce 2014 tak budou moci znovu posoudit priority. Výsledky tohoto přezkumu by se měly zohlednit při jakékoli revizi tohoto nařízení (dále jen „přezkum/revize“) pro zbývající roky víceletého finančního rámce.
(3)
V souvislosti s přezkumem/revizí víceletého finančního rámce v polovině období se Evropský parlament, Rada a Komise dohodly, že předtím, než Komise předloží své návrhy, společně posoudí nejvhodnější délku období, které by měl pokrývat následujíc víceletý finanční rámec, s cílem dosáhnout náležité rovnováhy mezi délkou funkčních období členů Evropského parlamentu a Evropské komise a potřebou zajistit stabilitu programových cyklů a předvídatelnost ve vztahu k investicím.
(4)
Aby se Unii umožnilo plnit její závazky v souladu s článkem 323 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), měla by se uplatňovat zvláštní a maximální možná flexibilita.
(5)
Tyto zvláštní nástroje jsou nezbytné k tomu, aby Unie byla schopna reagovat na zvláštní nepředvídané okolnosti, nebo k financování jasně vymezených výdajů, které by nebylo možno financovat v rámci dostupných stropů pro jeden nebo více okruhů stanovených ve víceletém finančním rámci, což usnadní rozpočtový proces: rezerva na pomoc při mimořádných událostech, Fond solidarity Evropské unie, nástroj pružnosti, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, rozpětí pro nepředvídané události, zvláštní flexibilita pro řešení nezaměstnanosti mladých lidí a posílení výzkumu a celkové rozpětí pro závazky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí. Proto je třeba přijmout zvláštní ustanovení upravující možnost zapsat do rozpočtu prostředky na závazky přesahující stropy stanovené ve víceletém finančním rámci, pokud je nezbytné využití zvláštních nástrojů.
(6)
Bude-li nutné mobilizovat záruky ze souhrnného rozpočtu Unie za úvěry poskytnuté ze systému podpory platební bilance nebo z evropského mechanismu finanční stabilizace, které jsou stanoveny v nařízení Rady (ES) č. 332/2002 (2) a v nařízení Rady (EU) č. 407/2010 (3), měla by se potřebná částka čerpat nad rámec stropů prostředků na závazky a prostředků na platby ve víceletém finančním rámci a současně by se měl respektovat strop vlastních zdrojů.
(7)
Víceletý finanční rámec by měl být stanoven v cenách roku 2011. Rovněž by měla být stanovena pravidla pro technické úpravy víceletého finančního rámce za účelem přepočtu stropů a disponibilních rozpětí.
(8)
Víceletý finanční rámec by neměl brát v úvahu položky rozpočtu financované účelově vázanými příjmy ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2013 (4) (dále jen „finanční nařízení“).
(9)
Toto nařízení může být nutné revidovat v případě nepředvídaných okolností, s nimiž nebude možné se vypořádat v rámci stropů stanovených ve víceletém finančním rámci. Proto je nutné v takových případech revizi víceletého finančního rámce umožnit.
(10)
Je třeba stanovit pravidla pro další situace, které mohou vyžadovat úpravy nebo revizi víceletého finančního rámce. Tyto úpravy nebo revize mohou souviset s plněním rozpočtu, opatřeními, kterými se provazuje efektivita finančních prostředků a řádné hospodářské řízení, revizí Smluv, znovusjednocením Kypru nebo zpožděným přijetím nových pravidel pro určité oblasti politiky.
(11)
Národní příděly pro politiku soudržnosti jsou vypracovávány na základě statistických údajů a prognóz použitých pro aktualizaci návrhu tohoto nařízení, který Komise předložila v červenci roku 2012. Vzhledem k nejisté přesnosti prognóz a dopadu na členské státy s omezením a za účelem zohlednění zvláště obtížné situace členských států postižených krizí Komise v roce 2016 přezkoumá celkové příděly všech členských států v rámci cíle politiky soudržnosti „Investice pro růst a zaměstnanost“ pro období 2017 až 2020.
(12)
Je nezbytné stanovit obecná pravidla pro spolupráci mezi orgány během rozpočtového procesu.
(13)
Zvláštní pravidla jsou nezbytná také pro úpravu infrastrukturních projektů velkého rozsahu, jejichž trvání značně přesahuje období, na něž se vztahuje víceletý finanční rámec. Je nutné stanovit maximální částky příspěvků na tyto projekty ze souhrnného rozpočtu Unie, čímž bude zajištěno, že nebudou mít vliv na jiné projekty financované z tohoto rozpočtu.
(14)
Komise by měla předložit návrh nového víceletého finančního rámce před 1. lednem 2018, aby orgánům umožnila jeho přijetí v dostatečném časovém předstihu před začátkem následujícího víceletého finančního rámce. Toto nařízení by se mělo i nadále použít, nebude-li nařízení o novém víceletém finančním rámci přijato před koncem období víceletého finančního rámce stanoveného v tomto nařízení.
(15)
Hospodářský a sociální výbor, jakož i Výbor regionů byly konzultovány a přijaly stanoviska (5).
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA 1
Obecná ustanovení
Článek 1
Víceletý finanční rámec
Víceletý finanční rámec na období 2014 až 2020 (dále jen „víceletý finanční rámec“) je obsažen v příloze.
Článek 2
Přezkum/revize víceletého finančního rámce v polovině období
Do konce roku 2016 předloží Komise přezkum fungování víceletého finančního rámce, a to při plném zohlednění ekonomické situace v té době, jakož i posledních makroekonomických prognóz. Tento povinný přezkum bude, je-li to vhodné, doplněn legislativním návrhem na revizi tohoto nařízení v souladu s postupy stanovenými ve Smlouvě o fungování EU. Aniž je dotčen článek 7 tohoto nařízení, nebudou na základě této revize sníženy předem přidělené národní příděly.
Článek 3
Dodržování stropů víceletého finančního rámce
1. Evropský parlament, Rada a Komise dodrží v průběhu každého rozpočtového procesu a při plnění rozpočtu v daném rozpočtovém roce roční stropy výdajů stanovené ve víceletém finančním rámci.
Dílčím stropem okruhu 2, jak je stanoven v příloze, není dotčena flexibilita mezi dvěma pilíři společné zemědělské politiky (SZP). Upravený strop, který se uplatní pro I. pilíř SZP v návaznosti na převody mezi Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a přímými platbami se stanoví v příslušném právním aktu a víceletý finanční rámec se odpovídajícím způsobem upraví v rámci technické úpravy stanovené v čl. 6 odst. 1 tohoto nařízení.
2. Zvláštní nástroje uvedené v článcích 9 až 15 zajistí flexibilitu víceletého finančního rámce a budou přijaty za účelem zajištění hladkého průběhu rozpočtového procesu. Prostředky na závazky mohou být zapsány do rozpočtu nad stropy příslušných okruhů stanovených ve víceletém finančním rámci, pokud je nezbytné využít prostředky z rezervy na pomoc při mimořádných událostech, Fondu solidarity Evropské unie, nástroje pružnosti, Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, rozpětí pro nepředvídané události, zvláštní flexibility pro řešení nezaměstnanosti mladých lidí a posílení výzkumu a celkového rozpětí pro závazky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí, v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002 (6), nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 (7), a Interinstitucionální dohodou mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí (8).
3. Bude-li třeba použít ze souhrnného rozpočtu Unie záruku za úvěr podle nařízení (ES) č. 332/2002 nebo podle nařízení (EU) č. 407/2010, stane se tak nad rámec stropů stanovených ve víceletém finančním rámci.
Článek 4
Dodržování stropu vlastních zdrojů
1. Pro každý rok, na který se finanční rámec vztahuje, nemůže být celková výše požadovaných prostředků na platby po roční úpravě a s ohledem na všechny další úpravy a revize, jakož i na použití čl. 2 odst. 2 a 3, taková, aby znamenala sazbu odvodu vlastních zdrojů přesahující strop vlastních zdrojů stanovený v souladu s rozhodnutím 2007/436/ES, Euratom.
2. Je-li to nezbytné, stropy stanovené ve víceletém finančním rámci se na základě jeho revize sníží s cílem zajistit dodržení stropu vlastních zdrojů stanoveného v souladu s rozhodnutím 2007/436/ES, Euratom.
Článek 5
Celkové rozpětí pro platby
1. Počínaje rokem 2015 Komise každoročně v rámci technické úpravy uvedené v článku 4 upraví směrem nahoru strop plateb pro roky 2015-2020 o částku, která se rovná rozdílu mezi provedenými platbami a stropem plateb víceletého finančního rámce z roku n-1.
2. Roční úpravy nesmí v letech 2018-2020 přesáhnout původní strop plateb pro příslušný rok o tyto maximální částky (v cenách roku 2011):
2018 - 7 miliard EUR,
2019 - 9 miliard EUR,
2020 - 10 miliard EUR.
3. Jakákoli úprava směrem nahoru musí být plně vyrovnána odpovídajícím snížením stropu plateb pro rok n-1.
Článek 6
Technické úpravy
1. Komise každý rok v předstihu před rozpočtovým procesem pro rok n +1 provede tyto technické úpravy víceletého finančního rámce:
a)
přecenění stropů a celkových částek prostředků na závazky a prostředků na platby v cenách roku n +1;
b)
výpočet dostupného rozpětí v mezích stropu vlastních zdrojů stanoveného podle rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom;
c)
výpočet absolutní částky rozpětí pro nepředvídané události stanoveného v článku 13;
d)
výpočet celkového rozpětí pro platby stanoveného v článku 5;
e)
výpočet celkového rozpětí pro závazky stanoveného v článku 14.
2. Komise provede technické úpravy uvedené v odstavci 1 na základě pevně stanoveného deflátoru ve výši 2 % za rok.
3. Komise sdělí Evropskému parlamentu a Radě výsledky technických úprav uvedených v odstavci 1 a podkladové ekonomické prognózy.
4. Aniž jsou dotčeny články 7 a 8, nemohou být provedeny žádné další technické úpravy ani během roku, ani v podobě dodatečných korekcí v následujících letech.
Článek 7
Úpravy přídělů na politiku soudržnosti
1. Za účelem zohlednění zvláště obtížné situace členských států postižených krizí Komise v roce 2016 spolu s technickou úpravou pro rok 2017 přezkoumá a porovná celkové příděly všech členských států v rámci cíle politiky soudržnosti „Investice pro růst a zaměstnanost“ pro období 2017 až 2020, přičemž použije metodu přidělování stanovenou v příslušném základním aktu na základě v té době dostupných nejaktuálnějších statistik a pro zastropované členské státy na základě srovnání mezi kumulovaným HDP daného členského státu za roky 2014 a 2015 a jeho kumulovaným HDP odhadovaným v roce 2012. Jestliže kumulativní rozdíl přesáhne +/- 5 %, provede úpravu těchto celkových přídělů.
2. Požadované úpravy se rozloží rovnoměrně na roky 2017-2020 a příslušné stropy víceletého finančního rámce se odpovídajícím způsobem změní. Stropy plateb se změní odpovídajícím způsobem, aby byl zajištěn řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky.
3. Ve své technické úpravě pro rok 2017, v návaznosti na střednědobý přezkum způsobilosti členských států pro Fond soudržnosti, stanovený v čl. 90 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (9), v případě, že se určitý členský stát stane nově způsobilým pro Fond soudržnosti, nebo stávající způsobilost ztratí, Komise přičte vyplývající částky k prostředkům přiděleným danému členskému státu pro období 2017 až 2020, nebo je od nich odečte.
4. Požadované úpravy vyplývající z odstavce 3 se rozloží rovnoměrně na roky 2017-2020 a příslušné stropy víceletého finančního rámce se odpovídajícím způsobem změní. Stropy plateb se změní odpovídajícím způsobem, aby byl zajištěn řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky.
5. Celkový čistý kladný nebo záporný dopad těchto úprav podle odstavců 1 a 3 nesmí překročit 4 miliardy EUR.
Článek 8
Úpravy související s opatřeními, kterými se provazuje efektivita finančních prostředků a řádné hospodářské řízení
V případě, že Komise zruší pozastavení rozpočtových závazků týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu v souvislosti s opatřeními, kterými se provazuje efektivita finančních prostředků a řádné hospodářské řízení, převede Komise v souladu s příslušným základním aktem pozastavené závazky do následujících let. Pozastavené závazky z roku n nelze znovu zapsat do rozpočtu po roce n+3.
KAPITOLA 2
Zvláštní nástroje
Článek 9
Rezerva na pomoc při mimořádných událostech
1. Účelem rezervy na pomoc při mimořádných událostech je rychle reagovat na konkrétní požadavky pomoci třetích zemí po událostech, které nebylo možné předvídat při sestavování rozpočtu; je určena především pro humanitární akce, ale lze ji využít i při civilním řešení krizí a civilní ochraně a v situacích, kdy vzniká velký tlak na vnějších hranicích Unie v důsledku migračních toků, vyžadují-li to okolnosti.
2. Roční výše této rezervy se stanovuje na 280 milionů EUR (v cenách roku 2011) a může být využita až do roku n+1 v souladu s finančním nařízením. Tato rezerva se do souhrnného rozpočtu Unie zapisuje jako předběžná položka. Část roční částky vyplývající z předchozího roku bude čerpána jako první. Ta část roční částky z roku n, jež se nevyužije ani v roce n + 1, propadá.
Článek 10
Fond solidarity Evropské unie
1. Fond solidarity Evropské unie má umožňovat finanční pomoc v případě rozsáhlých katastrof na území členského státu nebo kandidátské země, jak je stanoveno v příslušném základním právním aktu. Pro částku, jež bude pro účely fondu každoročně k dispozici, se stanoví strop ve výši 500 milionů EUR (v cenách roku 2011). K 1. říjnu každého roku by měla zůstat k dispozici alespoň jedna čtvrtina roční částky na pokrytí potřeb, které vzniknou do konce roku. Část uvedené roční částky, která není zapsána do rozpočtu, lze využít až do roku n+1. Část roční částky vyplývající z předchozího roku bude čerpána jako první. Ta část roční částky z roku n, jež se nevyužije ani v roce n + 1, propadá.
2. Ve výjimečných případech a za předpokladu, že v roce, kdy došlo ke katastrofě ve smyslu příslušného základního právního aktu, nepostačují zbývající disponibilní finanční zdroje Fondu solidarity Evropské unie k úhradě pomoci ve výši považované Evropským parlamentem a Radou za nezbytnou, může Komise navrhnout čerpání chybějících prostředků z ročních částek, jež jsou k dispozici pro rok následující.
Článek 11
Nástroj pružnosti
1. Nástroj pružnosti má v daném rozpočtovém roce a až do výše stanovené částky umožnit financování přesně určených výdajů, které nebylo možné financovat v mezích stropů pro jeden nebo více jiných okruhů. Strop pro roční částku disponibilní pro nástroj pružnosti činí 471 milionů EUR (v cenách roku 2011).
2. Nevyužitou část z roční částky nástroje pružnosti lze využít až do roku n+3. Část roční částky vyplývající z předchozích let bude využita jako první, a to podle stáří. Ta část roční částky, jež se nevyužije ani v roce n+3, propadá.
Článek 12
Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci
1. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, jehož cíle a oblast působnosti jsou vymezeny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1927/2006, nepřekročí maximální roční částku 150 milionů EUR (v cenách roku 2011).
2. Tato položka pro Evropský fond pro přizpůsobení globalizaci se do souhrnného rozpočtu Unie zapisuje jako předběžná položka.
Článek 13
Rozpětí pro nepředvídané události
1. Mimo stropy víceletého finančního rámce se vytvoří rozpětí pro nepředvídané události ve výši až 0,03 % hrubého národního důchodu Unie, a to jako krajní nástroj umožňující reagovat na nepředvídané události. Může být uvolněno pouze ve vztahu k opravnému či ročnímu rozpočtu.
2. Výše prostředků čerpaných v každém daném roce z rozpětí pro nepředvídané události nepřekročí maximální částku stanovenou v rámci roční technické úpravy víceletého finančního rámce a musí být v souladu se stropem vlastních zdrojů.
3. Částky, které jsou k dispozici prostřednictvím uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události, musí být plně vyrovnány snížením rozpětí v jednom či více okruzích finančního rámce pro běžný rozpočtový rok nebo budoucí rozpočtové roky.
4. Takto vyrovnané částky nesmějí být dále uvolněny v kontextu víceletého finančního rámce. Využití rozpětí pro nepředvídané události nesmí vést k překročení celkových stropů prostředků na závazky a prostředků na platby, které jsou ve víceletém finančním rámci stanoveny na běžný rozpočtový rok a budoucí rozpočtové roky.
Článek 14
Celkové rozpětí pro závazky na růst a zaměstnanost, zejména zaměstnanosti mladých lidí
1. Rozpětí pod stropy, které víceletý finanční rámec stanoví u prostředků na závazky pro roky 2014-2017, představuje celkové rozpětí víceletého finančního rámce pro závazky, jež má být k dispozici nad rámec stropů stanovených ve víceletém finančním rámci pro roky 2016 až 2020 pro cíle politiky týkající se růstu a zaměstnanosti, zejména zaměstnanosti mladých lidí.
2. Komise každý rok v rámci technické úpravy podle článku 6 vypočte částku, která je k dispozici. Evropský parlament a Rada mohou toto celkové rozpětí víceletého finančního rámce nebo jeho část uvolnit v rámci rozpočtového procesu podle článku 314 Smlouvy o fungování EU.
Článek 15
Zvláštní flexibilita pro řešení nezaměstnanosti mladých lidí a posílení výzkumu
Až 2 543 milionů EUR (v cenách roku 2011) může být v letech 2014 a 2015 upřednostněno jako součást ročního rozpočtového procesu pro specifikované politické cíle týkající se zaměstnanosti mladých lidí, výzkumu, programu ERASMUS, zejména pro učňovské stáže, a malých a středních podniků. Tyto částky musí být plně započteny vůči prostředkům v rámci okruhů nebo mezi nimi, tak aby se nezměnily celkové roční stropy pro období 2014-2020 ani celkové příděly podle okruhů a podokruhů za uvedené období.
Článek 16
Příspěvek k financování projektů velkého rozsahu
1. Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici pro evropské programy pro družicovou navigaci EGNOS a Galileo ze souhrnného rozpočtu Unie maximálně 6 300 milionů EUR (v cenách roku 2011).
2. Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici pro projekt Mezinárodního termonukleárního experimentálního reaktoru (ITER) ze souhrnného rozpočtu Unie maximálně 2 707 milionů EUR (v cenách roku 2011).
3. Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici pro program Copernicus (Evropský program monitorování Země) ze souhrnného rozpočtu Unie maximálně 3 786 milionů EUR (v cenách roku 2011).
KAPITOLA 3
Revize
Článek 17
Revize víceletého finančního rámce
1. Aniž je dotčen čl. 4 odst. 2 a články 18 až 22 a 25, lze v případě nepředvídaných okolností víceletý finanční rámec revidovat v souladu se stropem vlastních zdrojů stanoveným podle rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom.
2. Každý návrh na revizi víceletého finančního rámce podle odstavce 1 musí být zpravidla předložen a přijat před začátkem rozpočtového procesu pro daný rozpočtový rok nebo pro první z daných rozpočtových let.
3. Každý návrh na revizi víceletého finančního rámce podle odstavce 1 přezkoumá možnosti přerozdělení výdajů mezi programy spadajících do okruhu dotčeného revizí, přičemž se klade zvláštní zřetel na očekávané nedostatečné využití prostředků. Cílem by mělo být, aby významná částka, vyjádřená v absolutní hodnotě a jako procento plánovaného nového výdaje, byla v mezích stávajícího stropu pro příslušný okruh.
4. Každá revize víceletého finančního rámce podle odstavce 1 zohlední možnosti vyrovnání každého zvýšení stropu v jednom okruhu snížením stropu v jiném okruhu.
5. Každá revize víceletého finančního rámce podle odstavce 1 zachová vhodný poměr mezi závazky a platbami.
Článek 18
Revize spojená s prováděním
Současně se sdělením výsledků technických úprav víceletého finančního rámce předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě návrhy na revizi celkových prostředků na platby, které považuje za nezbytné z hlediska provádění, aby zajistila řádnou správu ročních stropů plateb a zejména jejich řádný vývoj vzhledem k prostředkům na závazky. Evropský parlament a Rada rozhodnou o uvedených návrzích do 1. května roku n.
Článek 19
Revize vyplývající z nových pravidel nebo programů pro strukturální fondy, Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova, Evropský námořní a rybářský fond, Azylový a migrační fond a Fond pro vnitřní bezpečnost
1. V případě přijetí nových pravidel nebo programů v rámci sdíleného řízení strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova, Evropského námořního a rybářského fondu, Azylového a migračního fondu a Fondu pro vnitřní bezpečnost po 1. lednu 2014 bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby byly prostředky, které nebyly využity v roce 2014, převedeny do následujících let nad rámec příslušných výdajových stropů,.
2. Revize týkající se převodu přidělených částek nečerpaných v roce 2014 bude přijata před 1. květnem 2015.
Článek 20
Revize finančního rámce v případě revize Smluv
Dojde-li v období 2014-2020 k revizi Smluv, která by měla rozpočtový dopad, bude víceletý finanční rámec odpovídajícím způsobem revidován.
Článek 21
Revize víceletého finančního rámce v případě rozšíření Unie
Přistoupí-li k Unii v období 2014 až 2020 nový členský stát nebo nové členské státy, bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby byly zohledněny požadavky na výdaje vyplývající z tohoto přistoupení.
Článek 22
Revize víceletého finančního rámce v případě znovusjednocení Kypru
V případě znovusjednocení Kypru mezi lety 2014 až 2020 bude víceletý finanční rámec revidován tak, aby bylo zohledněno komplexní urovnání kyperského problému a dodatečné finanční potřeby vyplývající ze znovusjednocení.
Článek 23
Interinstitucionální spolupráce během rozpočtového procesu
Evropský parlament, Rada a Komise (dále jen „orgány“) přijmou veškerá opatření, aby usnadnily průběh ročního rozpočtového procesu.
Orgány v průběhu tohoto procesu spolupracují v dobré víře s cílem sblížit co nejvíce své postoje. Orgány ve všech stadiích tohoto procesu spolupracují prostřednictvím příslušných interinstitucionálních kontaktů s cílem sledovat postup práce a analyzovat míru sbližování názorů.
Orgány zajistí co nejlepší koordinaci svých pracovních harmonogramů s cílem umožnit, aby jednání probíhala koherentně a konvergentně a směřovala k přijetí souhrnného rozpočtu Unie.
Ve všech stádiích procesu a na různých úrovních zastoupení se mohou v závislosti na povaze očekávané diskuse konat třístranné rozhovory. Každý orgán v souladu se svým jednacím řádem určí své zástupce na každé zasedání, definuje svůj mandát pro jednání a o opatřeních týkajících se zasedání včas informuje ostatní orgány.
Článek 24
Jednotnost rozpočtu
Do souhrnného rozpočtu Unie musí být v souladu s článkem 7 finančního nařízení zahrnuty veškeré výdaje a příjmy Unie a Evropského společenství pro atomovou energii, včetně výdajů vyplývajících z jakéhokoli příslušného rozhodnutí přijatého jednomyslně Radou po konzultaci s Evropským parlamentem v rámci článku 332 Smlouvy o fungování EU.
Článek 25
Přechod k dalšímu víceletému finančnímu rámci
Komise předloží před 1. lednem 2018 návrh nového víceletého finančního rámce.
Nebude-li do 31. prosince 2020 přijato nařízení Rady, kterým se stanoví nový víceletý finanční rámec, prodlouží se platnost stropů a dalších ustanovení pro poslední rok stávajícího víceletého finanční rámce, dokud nebude přijato nové nařízení, kterým se stanoví nový víceletý finanční rámec. Přistoupí-li k Unii po roce 2020 nový členský stát a bude-li to třeba, reviduje se prodloužený víceletý finanční rámec tak, aby zohledňoval toto přistoupení.
Článek 26
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2013.
UREDBA SVETA (EU, EURATOM) št. 1311/2013
z dne 2. decembra 2013
o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014-2020
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 312 Pogodbe,
ob upoštevanju Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Letne zgornje meje odobritev za prevzem obveznosti po kategorijah odhodkov in letne zgornje meje odobritev plačil, določene v tej uredbi, morajo spoštovati zgornje meje za obveznosti in lastna sredstva iz Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom (1).
(2)
Ob upoštevanju potrebe po ustrezni stopnji predvidljivosti za pripravo in izvajanje srednjeročnih naložb bi bilo treba določiti, da večletni finančni okvir zajema sedem let od 1. januarja 2014. Pregledan bo najpozneje leta 2016, in sicer po volitvah v Evropski parlament, kar bo institucijam, vključno z leta 2014 izvoljenim Evropskim parlamentom, omogočilo ponovno oceno prednostnih nalog. Rezultate tega pregleda bi bilo treba upoštevati pri vsakršni reviziji te uredbe v preostalih letih večletnega finančnega okvira. Ta ureditev je v nadaljevanju imenovana "pregled/revizija".
(3)
Evropski parlament, Svet in Komisija so se dogovorili, da v okviru vmesnega pregleda/revizije večletnega finančnega okvira skupaj preučijo najprimernejše trajanje naslednjega večletnega finančnega okvira, in sicer še preden bo Komisija predložila svoje predloge, da bi našli pravo razmerje med trajanjem mandatov članov Evropskega parlamenta in Evropske komisije ter potrebo po stabilnosti programskih ciklov in predvidljivosti naložb.
(4)
Vzpostaviti bi bilo treba posebno in največjo možno prožnost, da bo Unija lahko izpolnjevala svoje obveznosti v skladu s členom 323 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).
(5)
Naslednji posebni instrumenti so potrebni, saj Uniji omogočajo, da se odzove na posebne nepredvidene okoliščine ali financira jasno opredeljene odhodke, ki jih ne bi bilo mogoče financirati iz razlik do zgornjih mej na razpolago za enega ali več razdelkov iz večletnega finančnega okvira, kar pomaga pri izvajanju proračunskega postopka: rezerva za nujno pomoč, Solidarnostni sklad Evropske unije, instrument prilagodljivosti, Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, varnostna rezerva, posebna prožnost za reševanje brezposelnosti mladih in krepitev raziskav ter skupna razlika v okviru obveznosti za rast in zaposlovanje, zlasti zaposlovanje mladih. Posebne določbe bi morale biti določene, da se omogoči, da se v proračun vnesejo odobritve za prevzem obveznosti nad zgornjimi mejami iz večletnega finančnega okvira, kadar je treba uporabiti posebne instrumente.
(6)
Če je treba uveljavljati jamstva, dana iz splošnega proračuna Unije za posojila, odobrena v okviru aranžmaja za plačilne bilance ali evropskega mehanizma za finančno stabilizacijo, ki sta določena v Uredbi Sveta (ES) št. 332/2002 (2) in Uredbi Sveta (EU) št. 407/2010 (3), bi bilo treba potrebni znesek uporabiti nad zgornjimi mejami odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil iz večletnega finančnega okvira, hkrati pa spoštovati zgornjo mejo lastnih sredstev.
(7)
Večletni finančni okvir bi bilo treba določiti v cenah iz leta 2011. Določiti bi bilo treba tudi pravila za tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira, po katerih bi se preračunavale zgornje meje in razpoložljive razlike do zgornjih mej.
(8)
V večletnem finančnem okviru se ne bi smele upoštevati proračunske postavke, ki se financirajo z namenskimi prejemki v smislu Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: Finančna uredba).
(9)
Lahko se zgodi, da bi bilo treba to uredbo revidirati v primeru nepredvidenih okoliščin, na katere se ne bi bilo mogoče odzvati v okviru zgornjih mej, določenih kot del večletnega finančnega okvira. Zato je treba predvideti možnost revizije večletnega finančnega okvira v takih primerih.
(10)
Določiti bi bilo treba pravila za druge primere, ko bi bilo treba prilagoditi ali revidirati večletni finančni okvir. Takšne prilagoditve ali revizije so lahko povezane z izvrševanjem proračuna, ukrepi, ki povezujejo učinkovitost skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem, spremembo Pogodb, širitvami, ponovno združitvijo Cipra ali zamudami pri sprejemanju novih pravil, ki urejajo nekatera področja.
(11)
Sredstva za kohezijsko politiko za posamezne države so določena na podlagi statističnih podatkov in napovedi, na katerih temelji posodobitev predloga te uredbe, ki jo je Komisija pripravila julija 2012. Glede na negotovosti pri napovedih in učinek na države članice, za katere velja zgornja meja dodeljenih kohezijskih sredstev, ter zaradi upoštevanja izredno težkega položaja držav članic, ki jih je prizadela kriza, bo Komisija leta 2016 pregledala skupna dodeljena sredstva za vse države članice v okviru cilja kohezijske politike "naložbe za rast in delovna mesta" za obdobje 2017-2020.
(12)
Določiti je treba splošna pravila za medinstitucionalno sodelovanje v proračunskem postopku.
(13)
Posebna pravila so potrebna tudi v zvezi z obsežnimi infrastrukturnimi projekti, katerih trajanje daleč presega obdobje, določeno za večletni finančni okvir. Treba je določiti najvišje mogoče zneske za prispevke iz splošnega proračuna Unije k tem projektom in tako zagotoviti, da ne vplivajo na druge projekte, ki se financirajo iz navedenega proračuna.
(14)
Komisija bi morala predlog novega večletnega finančnega okvira predstaviti do 1. januarja 2018, da bi ga institucije lahko sprejele dovolj zgodaj pred začetkom naslednjega večletnega finančnega okvira. V primeru, da novi finančni okvir ne bi bil sprejet pred koncem obdobja trajanja večletnega finančnega okvira iz te uredbe, bi bilo treba še naprej uporabljati to uredbo.
(15)
Opravljeno je bilo posvetovanje z Ekonomsko-socialnim odborom in Odborom regij, ki sta sprejela mnenji (5) -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE 1
Splošne določbe
Člen 1
Večletni finančni okvir
Večletni finančni okvir za obdobje 2014-2020 (v nadaljnjem besedilu: večletni finančni okvir) je določen v Prilogi.
Člen 2
Vmesni pregled/revizija večletnega finančnega okvira
Komisija najpozneje do konca leta 2016 predstavi pregled delovanja večletnega finančnega okvira za obdobje 2014-2020 ter pri tem v celoti upošteva takratne gospodarske razmere in najnovejše makroekonomske projekcije. Temu obveznemu pregledu se po potrebi priloži zakonodajni predlog za revizijo te uredbe v skladu s postopki, določenimi v PDEU. Brez poseganja v člen 7 te uredbe se s tako revizijo ne znižajo predhodno dodeljena sredstva za posamezne države.
Člen 3
Spoštovanje zgornjih mej večletnega finančnega okvira
1. Evropski parlament, Svet in Komisija v vsakem proračunskem postopku in pri izvrševanju proračuna za navedeno leto spoštujejo letne zgornje meje odhodkov iz večletnega finančnega okvira.
Posebna zgornja meja za razdelek 2 iz Priloge se določi brez poseganja v prožnost med obema stebroma skupne kmetijske politike (SKP). Prilagojena zgornja meja, ki se uporabi za steber I SKP po opravljenih prenosih med Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja in neposrednimi plačili, se določi v ustreznem pravnem aktu, večletni finančni okvir pa se ustrezno prilagodi v skladu s predvideno tehnično prilagoditvijo iz člena 6(1) te uredbe.
2. Posebni instrumenti iz členov 9 do 15 zagotavljajo prožnost večletnega finančnega okvira in so zasnovani tako, da omogočajo nemoten potek proračunskega postopka. V proračun se lahko vključijo odobritve za prevzem obveznosti nad zgornjimi mejami ustreznih razdelkov iz večletnega finančnega okvira, kadar je treba uporabiti sredstva iz rezerve za nujno pomoč, Solidarnostnega sklada Evropske unije, instrumenta prilagodljivosti, Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, varnostne rezerve, posebne prožnosti za reševanje brezposelnosti mladih in krepitev raziskav ter skupne razlike v okviru obveznosti za rast in zaposlovanje, zlasti zaposlovanje mladih, v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2012/2002 (6), Uredbo (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ter Medinstitucionalnim sporazumom med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo (8).
3. Kadar se uveljavlja jamstvo za posojilo, ki ga krije splošni proračun Unije v skladu z Uredbo (ES) št. 332/2002 ali Uredbo (EU) št. 407/2010, se uveljavlja nad zgornjimi mejami iz večletnega finančnega okvira.
Člen 4
Spoštovanje zgornje meje lastnih sredstev
1. V vsakem letu, ki ga zajema večletni finančni okvir, skupne zahtevane odobritve plačil po letni prilagoditvi ter ob upoštevanju vseh drugih prilagoditev in revizij ter uporabe člena 3(2) in (3), ne smejo biti tolikšne, da bi vpoklicna stopnja za lastna sredstva presegla zgornjo mejo lastnih sredstev, določeno v skladu s Sklepom 2007/436/ES, Euratom.
2. Po potrebi se zgornje meje iz večletnega finančnega okvira znižajo ob reviziji, da se zagotovi spoštovanje zgornje meje lastnih sredstev, določene v skladu s Sklepom 2007/436/ES, Euratom.
Člen 5
Skupna razlika v okviru zgornje meje za plačila
1. Komisija v okviru tehnične prilagoditve iz člena 6 vsako leto, z začetkom leta 2015, prilagodi zgornjo mejo plačil za leta 2015-2020 navzgor z zneskom, ki ustreza razliki med izvršenimi plačili in zgornjo mejo plačil večletnega finančnega okvira za leto n - 1.
2. Letne prilagoditve za leta od 2018 do 2020 v primerjavi s prvotnimi zgornjimi mejami plačil za zadevna leta ne presegajo naslednjih najvišjih zneskov (v cenah iż leta 2011):
2018 - 7 milijard EUR
2019 - 9 milijard EUR
2020 - 10 milijard EUR.
3. Vsakršna prilagoditev navzgor se v celoti pokrije z ustreznim znižanjem zgornje meje plačil za leto n-1.
Člen 6
Tehnične prilagoditve
1. Komisija vsako leto pred začetkom proračunskega postopka za leto n+1 opravi naslednje tehnične prilagoditve večletnega finančnega okvira:
(a)
revalorizacijo zgornjih mej ter skupnih zneskov odobritev za prevzem obveznosti in odobritev plačil v cenah iz leta n+1;
(b)
izračun razpoložljive razlike do zgornje meje lastnih sredstev, določene v skladu s Sklepom2007/436/ES, Euratom;
(c)
izračun absolutnega zneska varnostne rezerve iz člena 13;
(d)
izračun skupne razlike v okviru zgornje meje za plačila iz člena 5;
(e)
izračun skupne razlike v okviru obveznosti iz člena 14.
2. Komisija opravi tehnične prilagoditve iz odstavka 1 na podlagi fiksnega 2-odstotnega letnega deflatorja.
3. Komisija sporoči rezultate tehničnih prilagoditev iz odstavka 1 ter gospodarske napovedi, na katerih temeljijo, Evropskemu parlamentu in Svetu.
4. Brez poseganja v člena 7 in 8 dodatne tehnične prilagoditve za zadevno leto, bodisi med zadevnim letom bodisi kot naknadni popravki v naslednjih letih, niso mogoče.
Člen 7
Prilagoditve sredstev za kohezijsko politiko
1. Da bi se upošteval izredno težek položaj držav članic, ki jih je prizadela kriza, bo Komisija leta 2016 skupaj s tehnično prilagoditvijo za leto 2017 pregledala skupna dodeljena sredstva za vse države članice v okviru cilja kohezijske politike "naložbe za rast in delovna mesta" za obdobje 2017-2020, pri čemer bo uporabljena metoda dodelitve, opredeljena v ustreznem temeljnem aktu, in sicer na podlagi najnovejših razpoložljivih statističnih podatkov in primerjave kumulativnega nacionalnega BDP, izmerjenega v letih 2014 in 2015, ter ocene kumulativnega nacionalnega BDP za leto 2012 v državah članicah, za katere velja zgornja meja dodeljenih kohezijskih sredstev. Komisija prilagodi navedena skupna dodeljena sredstva, kadar bo kumulativno neskladje večje od +/-5 %.
2. Potrebne prilagoditve se v enakih deležih razporedijo po letih obdobja 2017-2020, zadevne zgornje meje večletnega finančnega okvira pa se ustrezno spremenijo. Zgornje meje za plačila se prav tako ustrezno spremenijo, da se zagotovi skladen razvoj odobritev plačil glede na razvoj odobritev za prevzem obveznosti.
3. Če je država članica na novo upravičena do sredstev iz Kohezijskega sklada ali izgubi obstoječo upravičenost, Komisija v tehnični prilagoditvi za leto 2017 na podlagi vmesnega pregleda upravičenosti držav članic do sredstev iz Kohezijskega sklada iz člena 90(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9) doda pridobljeni znesek sredstvom, ki so bila državi članici dodeljena za obdobje 2017-2020, ali pa ga od teh sredstev odšteje.
4. Potrebne prilagoditve, izvedene na podlagi odstavka 3, se v enakih deležih razporedijo po letih obdobja 2017-2020, zadevne zgornje meje večletnega finančnega okvira pa se ustrezno spremenijo. Zgornje meje za plačila se prav tako ustrezno spremenijo, da se zagotovi skladen razvoj odobritev plačil glede na razvoj odobritev za prevzem obveznosti.
5. Skupni neto učinek prilagoditev iz odstavkov 1 in 3, naj bo pozitiven ali negativen, ne sme presegati 4 milijarde EUR.
Člen 8
Prilagoditve, povezane z ukrepi, ki povezujejo učinkovitost skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem,
Če Komisija v okviru ukrepov, ki povezujejo učinkovitost skladov z dobrim gospodarkim upravljanjem, sprosti zamrznjene proračunske obveznosti iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada, Kohezijskega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja ter Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, v skladu z ustreznim temeljnim aktom prenese zamrznjene obveznosti na naslednja leta. Zamrznjenih obveznosti za leto n ni mogoče ponovno vključiti v proračun po letu n+3.
POGLAVJE 2
Posebni instrumenti
Člen 9
Rezerva za nujno pomoč
1. Rezerva za nujno pomoč je namenjena zagotavljanju hitrega odziva na posebne potrebe tretjih držav po pomoči ob dogodkih, ki jih ni bilo mogoče predvideti ob pripravi proračuna, in sicer predvsem za humanitarne operacije, pa tudi za civilno krizno upravljanje in zaščito ter razmere izrednih pritiskov zaradi migracijskih tokov na zunanjih mejah Unije, kadar to zahtevajo okoliščine.
2. Letni znesek rezerve je določen na 280 milijonov EUR (cene iz leta 2011) in se lahko v skladu s Finančno uredbo porabi do leta n + 1. Rezerva je vključena v splošni proračun Unije kot rezervacija. Najprej se porabi del letnega zneska iz prejšnjega leta. Navedeni del letnega zneska iz leta n, ki se ne porabi v letu n + 1, zapade.
Člen 10
Solidarnostni sklad Evropske unije
1. Solidarnostni sklad Evropske unije je namenjen zagotavljanju finančne pomoči v primeru večjih nesreč na ozemlju države članice ali države kandidatke, kakor je opredeljeno v ustreznem temeljnem aktu. Zgornja meja letnega zneska, ki je na razpolago navedenemu skladu, znaša 500 milijonov EUR (cene iz leta 2011). Vsako leto 1. oktobra ostane na razpolago vsaj ena četrtina letnega zneska za kritje potreb, ki bi nastale do konca tega leta. Del letnega zneska, ki ni vključen v proračun, se lahko porabi do leta n + 1. Najprej se porabi del letnega zneska iz prejšnjega leta. Navedeni del letnega zneska iz leta n, ki se ne porabi v letu n + 1, zapade.
2. V izjemnih primerih in če preostala finančna sredstva, ki so na razpolago v Solidarnostnem skladu Evropske unije v letu, ko se zgodi nesreča, kakor je opredeljeno v ustreznem temeljnem aktu, ne zadostujejo za kritje zneska pomoči, za katerega Evropski parlament in Svet menita, da je potreben, lahko Komisija predlaga, da se razlika financira iz letnih zneskov, ki so na razpolago za naslednje leto.
Člen 11
Instrument prilagodljivosti
1. Instrument prilagodljivosti je namenjen zagotavljanju financiranja, in sicer v danem proračunskem letu in do višine navedenega zneska, jasno opredeljenih odhodkov, ki jih ni mogoče financirati v okviru zgornjih mej, ki so na razpolago za enega ali več drugih razdelkov. Letna zgornja meja, ki je na razpolago Instrumentu prilagodljivosti, je 471 milijonov EUR (cene iz leta 2011).
2. Neporabljeni del letnega zneska instrumenta prilagodljivosti se lahko uporabi do leta n + 3. Najprej se porabi del letnega zneska iz prejšnjih let, od najstarejšega dalje. Navedeni del letnega zneska iz leta n, ki se ne porabi v letu n + 3, zapade.
Člen 12
Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji
1. Sredstva v okviru Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, katerega cilji in področje uporabe so določeni v Uredbi (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta, ne presegajo najvišjega letnega zneska 150 milijonov EUR (cene iz leta 2011).
2. Odobritve za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji so vključene v splošni proračun Unije kot rezervacija.
Člen 13
Varnostna rezerva
1. Kot skrajna možnost za odziv na nepredvidene okoliščine se določi varnostna rezerva v višini do 0,03 % bruto nacionalnega dohodka Unije nad zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira za obdobje 2014-2020. Uporabi se lahko le za spremembo proračuna ali letni proračun.
2. Uporaba varnostne rezerve v nobenem letu ne presega najvišjega zneska, predvidenega v letni tehnični prilagoditvi večletnega finančnega okvira, in je skladna z zgornjo mejo lastnih sredstev.
3. Zneski, ki so na voljo s sprostitvijo varnostne rezerve, se v celoti pokrijejo z razlikami iz enega ali več razdelkov iz večletnega finančnega okvira za tekoče ali prihodnja proračunska leta.
4. Tako kriti zneski se nadalje ne sprostijo v okviru večletnega finančnega okvira. Uporaba varnostne rezerve ne presega skupne zgornje meje odobritev za prevzem obveznosti in za plačila, kot je določena v večletnem finančnem okviru za tekoče in prihodnja proračunska leta.
Člen 14
Skupna razlika za rast in zaposlovanje, zlasti zaposlovanje mladih
1. Razpoložljive razlike v okviru zgornjih mej večletnega finančnega okvira za odobritve za prevzem obveznosti za leta 2014 do 2017 tvorijo skupno razliko večletnega finančnega okvira v okviru obveznosti, ki je na razpolago nad zgornjimi mejami, določenimi večletnem finančnem okviru za leta 2016 do 2020 za cilje politike, povezane z rastjo in zaposlovanjem, zlasti zaposlovanjem mladih.
2. Komisija v okviru tehnične prilagoditve iz člena 6 vsako leto izračuna razpoložljivi znesek. Evropski parlament in Svet lahko skupno razliko večletnega finančnega okvira ali del te razlike porabita v okviru proračunskega postopka iz člena 314 PDEU.
Člen 15
Posebna prožnost za reševanje brezposelnosti mladih in krepitev raziskav
Znesek do 2 543 milijona EUR (cene iz leta 2011) se lahko predhodno zagotovi v letih 2014 in 2015 kot del letnega proračunskega postopka za posebne cilje politik, povezanih z reševanjem brezposelnosti mladih, raziskavami, programom ERASMUS, še posebej z vajeništvom ter malimi in srednjimi podjetji. Navedeni znesek se v celoti pokrije z odobritvami v okviru in/ali med razdelki, s čimer se ne spremenijo skupne letne zgornje meje za obdobje 2014-2020 in skupna dodeljena sredstva po razdelkih ali podrazdelkih v tem obdobju.
Člen 16
Prispevek k financiranju obsežnih projektov
1. V obdobju 2014-2020 je iz splošnega proračuna Unije za evropska satelitska navigacijska programa (EGNOS in Galileo) na razpolago največ 6 300 milijonov EUR (cene iz leta 2011).
2. V obdobju 2014-2020 je iz splošnega proračuna Unije za projekt mednarodnega termonuklearnega poskusnega reaktorja (ITER) na razpolago največ 2 707 milijonov EUR (cene iz leta 2011).
3. V obdobju 2014-2020 je iz splošnega proračuna Unije za program Copernicus (evropski program za spremljanje Zemlje) na razpolago največ 3 786 milijonov EUR (cene iz leta 2011).
POGLAVJE 3
Revizija
Člen 17
Revizija večletnega finančnega okvira
1. Brez poseganja v člen 4(2), člene 18 do 22 ter člen 25, se lahko v nepredvidenih okoliščinah večletni finančni okvir revidira ob upoštevanju zgornje meje lastnih sredstev, določene v skladu s Sklepom 2007/436/ES, Euratom.
2. Praviloma se vsak predlog za revizijo večletnega finančnega okvira v skladu z odstavkom 1 predloži in sprejme pred začetkom proračunskega postopka za zadevno leto ali za prvo od zadevnih let.
3. Pri vsakem predlogu revizije večletnega finančnega okvira v skladu z odstavkom 1 se preučijo možnosti za prerazporeditev odhodkov med programi, ki jih zajema razdelek, na katerega se nanaša revizija, pri čemer se zlasti upoštevajo vsakršna pričakovanja, da se odobritve ne bodo porabile v celoti. Treba si je prizadevati, da znaten znesek ostane v okviru obstoječe zgornje meje zadevnega razdelka, in sicer v absolutnem smislu in kot delež novih načrtovanih odhodkov.
4. Pri vsaki reviziji večletnega finančnega okvira v skladu z odstavkom 1 se upoštevajo možnosti za izravnavo vsakega zvišanja zgornje meje enega razdelka z znižanjem zgornje meje drugega razdelka.
5. Pri vsaki reviziji večletnega finančnega okvira v skladu z odstavkom 1 se ohrani ustrezno razmerje med obveznostmi in plačili.
Člen 18
Revizija, povezana z izvrševanjem
Komisija hkrati z obvestilom o rezultatih tehničnih prilagoditev večletnega finančnega okvira Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi predloge za revizijo skupnih odobritev plačil, ki so po njenem mnenju potrebne glede na izvrševanje, da se zagotovi skrbno upravljanje letnih zgornjih mej za plačila, še zlasti pa skladen razvoj odobritev plačil glede na razvoj odobritev za prevzem obveznosti. Evropski parlament in Svet se o navedenih predlogih odločita pred 1. majem leta n.
Člen 19
Revizija zaradi novih pravil ali programov za strukturna sklada, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, Sklad za migracije in azil ter Sklad za notranjo varnost
1. Če so po 1. januarju 2014 sprejeta nova pravila ali programi v okviru deljenega upravljanja za strukturna sklada, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja, Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo, Sklad za migracije in azil ter Sklad za notranjo varnost, se večletni finančni okvir revidira, da se omogoči prenos dodeljenih sredstev, ki niso porabljena v letu 2014, na naslednja leta, in sicer dodatno na ustrezne zgornje meje odhodkov.
2. Revizija, povezana s prenosom neporabljenih dodeljenih sredstev za leto 2014, se sprejme pred 1. majem 2015.
Člen 20
Revizija večletnega finančnega okvira zaradi spremembe Pogodb
Če se v obdobju 2014-2020 Pogodbi spremenita tako, da ima sprememba proračunske posledice, se skladno s tem revidira večletni finančni okvir.
Člen 21
Revizija večletnega finančnega okvira zaradi širitve Unije
Če v obdobju 2014-2020 k Uniji pristopi(-jo) nova(-e) država(-e) članica(-e), se večletni finančni okvir revidira, da se upoštevajo potrebe po odhodkih, ki izhajajo iz rezultatov pristopna.
Člen 22
Revizija večletnega finančnega okvira zaradi ponovne združitve Cipra
V primeru ponovne združitve Cipra v obdobju 2014-2020 se večletni finančni okvir revidira, da se upošteva ta celovita rešitev ciprskega vprašanja in dodatne finančne potrebe, ki izhajajo iz ponovne združitve.
Člen 23
Medinstitucionalno sodelovanje v proračunskem postopku
Evropski parlament, Svet in Komisija (v nadaljnjem besedilu: institucije) sprejmejo ukrepe za lažji potek letnega proračunskega postopka.
Institucije sodelujejo v dobri veri med celotnim postopkom, da bi uskladile svoja stališča. Institucije na vseh stopnjah postopka sodelujejo prek ustreznih medinstitucionalnih stikov, da bi spremljale napredovanje dela in analizirale stopnjo zbliževanja.
Institucije zagotovijo čim večjo usklajenost svojih časovnih razporedov dela, da se omogoči konvergentna in usklajena izvedba postopkov, ki bi privedla h končnemu sprejetju splošnega proračuna Unije.
Na vseh stopnjah postopka se lahko med predstavniki z različnih hierarhičnih ravni, odvisno od narave pričakovanih razprav, skličejo tristranski sestanki. Vsaka institucija v skladu s svojim poslovnikom določi svoje udeležence za vsak sestanek in svoj mandat za pogajanja ter drugi instituciji pravočasno obvesti o podrobnostih sestankov.
Člen 24
Enotnost proračuna
Vsi odhodki in prihodki Unije in Euratoma so vključeni v splošni proračun Unije v skladu s členom 7 Finančne uredbe, vključno z odhodki, ki nastanejo zaradi kakršne koli odločitve, ki jo Svet sprejme soglasno po posvetovanju z Evropskim parlamentom v okviru člena 332 PDEU.
Člen 25
Prehod na naslednji večletni finančni okvir
Komisija do 1. januarja 2018 predloži predlog novega večletnega finančnega okvira.
Če Svet do 31. decembra 2020 ne sprejme uredbe o novem večletnem finančnem okviru, se do sprejetja uredbe o novem finančnem okviru uporabljajo zgornje meje in druge določbe, ki veljajo za zadnje leto, ki ga zajema večletni finančni okvir. Če po letu 2020 k Uniji pristopi nova država članica, se podaljšani finančni okvir po potrebi revidira, da se upoštevajo rezultati pristopna.
Člen 26
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2014.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 2. decembra 2013