ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. dubna 2014
o státní podpoře SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) poskytnuté Řeckem skupině Eurobank Group v souvislosti s rekapitalizací a restrukturalizací banky Eurobank Ergasias S.A.; podporou na restrukturalizaci ve prospěch banky Proton vytvořením a kapitalizací banky Nea Proton a dodatečnou rekapitalizací banky Nea Proton Helénským fondem finanční stability; řešením krizové situace banky Hellenic Postbank založením překlenovací banky
(oznámeno pod číslem C(2014) 2933)
(Pouze anglické znění je závazné)
(2014/885/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a jiné zúčastněné strany, aby v souladu s uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE SKUPINY EUROBANK GROUP (2) (DÁLE JEN „BANKA“ (3))
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 Komise schválila režim s názvem „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ („Opatření na podporu úvěrových institucí v Řecku“) („režim podpor pro řecké banky“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpor pro řecké banky umožňuje poskytovat podporu v rámci tří opatření, která jej tvoří, tedy rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (4). V květnu 2009 byla banka EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) Řeckem rekapitalizována v rámci rekapitalizačního opatření.
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádí, že plán restrukturalizace týkající se příjemců rekapitalizačního opatření se oznámí Komisi.
(3)
Dne 2. srpna 2010 řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace podniku Eurobank Group. Komise tento plán a jeho následné aktualizace, jakož i doplňující informace předložené řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a následně věc SA.32789 (2011/PN).
(4)
Bance byly opakovaně poskytnuty státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (6). Bance byla rovněž poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (dále jen „NPL se státní zárukou“).
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Helénský fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 poskytl fond HFSF bance překlenovací rekapitalizaci ve výši 3 970 milionů EUR („první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány oznámily Komisi, že fond HFSF poskytl bance písemný závazek. Komise tento závazek zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34825 (2012/NN)), protože dané opatření již bylo provedeno.
(7)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace („rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou“) (7).
(8)
V prosinci 2012 poskytl fond HFSF bance druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR („druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 fond HFSF rovněž poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, a to celkovou částkou až 528 milionů EUR (8). Řecké orgány oznámily tato opatření Komise dne 27. prosince 2012.
(9)
V květnu 2013 se fond HFSF na základě dohody z prosince 2012 podílel na navýšení základního kapitálu banky. Přeměnil první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a poskytl bance další kapitál v hodnotě 528 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“).
(10)
Dne 19. prosince 2013 řecké orgány poskytly Komisi informace o podmínkách jarní rekapitalizace v roce 2013.
(11)
Dne 31. března 2014 fond HFSF poskytl bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu.
(12)
Dne 16. dubna 2014 řecké orgány předložily Komisi konečný plán restrukturalizace banky („plán restrukturalizace“). Také Komisi oznámily, že se fond HFSF zavázal, že se plně zaručí za nadcházející rekapitalizaci banky. Ve stejný den poskytly také informace o nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Uvedly, že hodlají bance nadále poskytovat podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a úvěry ve formě státních dluhopisů v rámci režimu podpor pro řecké banky (9).
(13)
Komise se se zástupci řeckých orgánů a banky několikrát setkala, jednala s nimi prostřednictvím telekonferencí a vedla s nimi elektronickou korespondenci.
(14)
Řecko souhlasí s tím, že toto rozhodnutí bude výjimečně přijato pouze v anglickém jazyce.
1.2 POSTUP TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
1.2.1 Postup týkající se podniku Nea Proton Bank
(15)
Dne 26. července 2012 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 34488 (2012/C), „Podpora ve prospěch podniku Nea Proton Bank vytvořením a kapitalizací podniku Nea Proton Bank“ (10) („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton“). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) pokrytí mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR mezi aktivy a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, jež dosáhla 1 121,6 milionů EUR, z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a fondu HFSF; ii) vklad počátečního základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF ve výši 250 milionů EUR; a iii) vklad dodatečného základního kapitálu do banky Nea Proton fondem HFSF do ve výši 300 milionů EUR, která se v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, očekávala. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo jí veškeré informace, které by jí mohly pomoci daná opatření podpory posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton bylo podrobně popsáno řízení s bankou Proton včetně řešení její krizové situace, založení banky Nea Proton, financování mezery ve financování a vklad počátečního základního kapitálu, kterou bance Nea Proton poskytl fond HFSF.
(16)
Dne 1. srpna 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton dodatečný základní kapitál a toto navýšení dosáhlo částky 230 milionů EUR.
(17)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka (Bank of Greece) a fond HFSF.
(18)
Dne 31. prosince 2012 upsal fond HFSF v bance Nea Proton další základní kapitál ve výši 35 milionů EUR.
(19)
V květnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje podniku Nea Proton Bank.
(20)
Dne 12. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že banka hodlá získat banku Nea Proton. Komise odpověděla dne 15. července 2013.
(21)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton za kupní cenu 1 EUR, a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje částkou 395 milionů EUR v hotovosti.
(22)
Dne 29. července 2013 řecké orgány oznámily Komisi, že do banky Nea Proton byl vložen kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR.
1.2.2 Postup týkající se banky New TT
(23)
Dne 6. května 2013 Komise přijala rozhodnutí o státní podpoře SA. 31155 (2013/C), „Státní podpora ve prospěch společnosti Hellenic Postbank S.A. prostřednictvím založení a kapitalizace překlenovací banky New Hellenic Postbank S.A.“ („rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT“) (11). Uvedeným rozhodnutím Komise zahájila formální vyšetřovací řízení týkající se: i) kapitálového vkladu fondu HFSF ve výši 500 milionů EUR do banky TT Hellenic Postbank S.A. („banka New TT“); ii) částky 4,1 miliardy EUR (12) vyčleněné na financování mezery ve financování (13), která vznikla převodem činností banky Hellenic Postbank S.A. („banka TT“) na banku New TT; iii) kapitálového vkladu Řecka ve výši 224,96 milionů EUR do banky TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky; a iv) zásahu fondu HGIGF ve výši 0,68 miliardy EUR ve prospěch aktiv banky T S.A. („banka T“), která byla převedena na banku TT. Komise vyzvala Řecko, aby předložilo připomínky a poskytlo veškeré informace, které by jí pomohly danou podporu na restrukturalizaci posoudit. V oddíle 1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT se podrobně popisuje řízení týkající se řešení krizové situace banky T prodejem bance TT a řešení krizové situace banky TT založením banky New TT.
(24)
V červnu 2013 zahájil fond HFSF proces prodeje banky New TT.
(25)
Dne 15. července 2013 řecké orgány informovaly Komisi o tom, že se fond HFSF rozhodl prodat banku New TT bance, a uvedly důvody tohoto rozhodnutí.
(26)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF závaznou dohodu o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv banky New TT.
(27)
Dne 19. července 2013 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
2. POPIS
2.1 BANKA A JEJÍ OBTÍŽE
2.1.1 Obecný kontext řeckého bankovnictví
(28)
Jak je patrné z tabulky 1, řecký reálný hrubý domácí produkt („HDP“) klesl od roku 2008 do roku 2012 o 20 %. V důsledku toho čelily řecké banky rychle se zvyšující míře selhání u úvěrů poskytovaných řeckým domácnostem a společnostem (14). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a byl příčinou vzniku kapitálových potřeb.
Tabulka 1
Reálný růst HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Reálný růst HDP v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (odhad)
Zdroj:
Eurostat, dostupné online na adrese http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Kromě toho Řecko v únoru 2012 provedlo výměnu dluhopisů se soukromým sektorem, známou jako zapojení soukromého sektoru („Private Sector Involvement“; „program PSI“). Do programu se zapojily řecké banky a v jeho průběhu řecká vláda nabídla stávajícím soukromým držitelům řeckých státních dluhopisů (dále jen „ŘSDL“) výměnou za stávající dluhopisy ŘSDL nové cenné papíry (včetně nových ŘSDL), cenné papíry vázané na HDP a obligace v rámci programu PSI vydané Evropským fondem pro finanční stabilitu (dále jen „EFSF“), a to s nominální slevou 53,5 % a delšími dobami splatnosti (15). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (16). V důsledku této výměny vznikly držitelům dluhopisů značné ztráty (Řecká banka je pro řecké banky odhadla v průměru na 78 % nominální částky starých dluhopisů ŘSDL) a kapitálové potřeby, které byly zpětně zavedeny do účetních závěrek řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v souvislosti s programem PSI (v milionech EUR)
Banky
Nominální částka ŘSDL
Nominální částka státních úvěrů
Celková nominální částka
Ztráta z ŘSDL u PSI
Ztráta ze státních úvěrů u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI
Celková hrubá ztráta u PSI/kmenový kapitál Tier 1 (17) (%)
Celková hrubá ztráta u PSI/celková aktiva (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 14.
(30)
Jelikož řecké banky čelily v důsledku programu PSI a pokračující recesi značnému nedostatku kapitálu, byly jim na základě Memoranda o hospodářské a finanční politice v rámci Druhého programu hospodářské korekce pro Řecko, které dne 11. března 2012 podepsaly řecká vláda, Evropská unie, Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“) a Evropská centrální banka (dále jen „ECB“), poskytnuty prostředky na rekapitalizaci. Řecké orgány odhadly celkové potřeby týkající se rekapitalizace bank a náklady na vyřešení krizové situace bank, jež mají být financovány ze zmíněného programu, na 50 miliard EUR (18). Tato částka byla vypočtena na základě zátěžového testu provedeného Řeckou bankou za období od prosince 2011 do prosince 2014 („zátěžový test z roku 2012“), který se opíral o prognózy ztrát z úvěrů vypracované společností Blackrock (19). Prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou dostupné prostřednictvím fondu HFSF. Tabulka 3 shrnuje výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank, jak vyplývají ze zátěžového testu z roku 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test z roku 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2011)
Celková hrubá ztráta v souvislosti s PSI
prosinec 2011)
Rezervy týkající se PSI
(červen 2011)
Prognózy hrubé kumulativní ztráty
pro určení úvěrového rizika
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(prosinec 2011)
Interní tvorba kapitálu
Cílový kmenový kapitál Tier 1 (prosinec 2014)
Kapitálové potřeby
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Zdroj:
Řecká banka, Zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovnictví, prosinec 2012, s. 8.
(31)
Podle Memoranda o hospodářské a finanční politice z března 2012 „bude bankám, které předloží životaschopné plány na získání kapitálu, umožněno požádat o státní podporu a tato podpora jim bude poskytnuta způsobem, který veřejný sektor motivuje k tomu, aby prováděl kapitálové investice, a tím minimalizuje zátěž daňových poplatníků“ (20). Podle Řecké banky byly životaschopné pouze čtyři největší banky (banka Eurobank, Řecká národní banka, banka Piraeus a banka Alpha) (21). Tyto banky obdržely v květnu 2012 od HFSF první rekapitalizaci.
(32)
Domácí vklady v řeckých bankách poklesly kvůli recesi a politické nejistotě od konce roku 2009 do června 2012 celkem o 37 %. Tyto banky musely ve snaze udržet si vklady platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, a tím se snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Vzhledem k tomu, že řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům financování, staly se zcela závislé na financování z Eurosystému (22), přičemž rostoucí podíl tohoto financování měl formu pomoci NPL poskytované Řeckou bankou. Částky, které tyto banky získaly, byly v druhé polovině roku 2012 obzvláště vysoké.
(33)
Po volbách, které se konaly v červnu 2012, se stav vkladů začal opět zvyšovat. Od 31. prosince 2012 se celkové financování řeckých bank z Eurosystému snížilo.
(34)
Dne 3. prosince 2012 řecké banky zahájily program zpětného odkupu nových dluhopisů ŘSDL obdržených v rámci programu PSI, a to za ceny, které se pohybovaly v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (23). Do tohoto programu zpětného odkupu se zapojily řecké banky, čímž v jejich rozvahách vznikly další ztráty, protože účetní ztráta (tedy rozdíl mezi tržní a nominální hodnotou) zaúčtovaná v době, kdy probíhal program PSI, se stala konečnou a nezvratnou (24).
(35)
V prosinci 2012 obdržely čtyři největší řecké banky od fondu HFSF druhou rekapitalizaci.
(36)
Na podzim 2013 provedla Řecká banka nový zátěžový test, aby posoudila odolnost kapitálové pozice řeckých bank jak v rámci základního scénáře, tak scénáře nepříznivého.
(37)
V červenci 2013 Řecká banka pověřila poradenskou společnost, aby provedla diagnostickou studii úvěrových portfolií všech řeckých bank. Tato poradenská společnost provedla prognózy ztrát z úvěrů (dále také „PZÚ“) u všech domácích úvěrových portfolií, jakož i u úvěrů, které nesou řecké riziko v zahraničních pobočkách a dceřiných společnostech, a to za dobu tří a půl let a za celou dobu čerpání úvěrů. Analýza formulovala prognózy ztrát z úvěrů v rámci dvou makroekonomických scénářů, tedy základního a nepříznivého scénáře. Prognózu ztrát z úvěrů u zahraničních úvěrových portfolií odhadla Řecká banka na základě výstupu od poradenské společnosti.
(38)
Na základě posouzení prognóz ztrát z úvěrů, které provedla poradenská společnost, Řecká banka posoudila kapitálové potřeby, přičemž využila technickou podporu druhé poradenské společnosti.
(39)
Klíčovými složkami posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu z roku 2013 byly i) konsolidované prognózy ztrát z úvěrů (25) u úvěrových portfolií bank, a to jak pro řecké, tak zahraniční riziko, očištěné o stávající úvěrové rezervy, ii) odhadovaná provozní ziskovost bank v období od června 2013 do prosince 2016 na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly Řecké bance předloženy v prvním čtvrtletí roku 2013. Tabulka 4 shrnuje výpočet konsolidovaných kapitálových potřeb hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře pro zmíněný zátěžový test z roku 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test z roku 2013: konsolidované kapitálové potřeby hlavních řeckých bank v rámci základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kmenový kapitál Tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy pro ztráty z úvěrů
(červen 2013) (2)
PZÚ pro řecké riziko (3)
PZÚ pro zahraniční riziko (26) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Zátěžový test - poměr kmenového kapitálu Tier 1 (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby
(7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká banka, Zátěžový text řeckého bankovnictví z roku 2013, březen 2014, s. 42.
(40)
Dne 6. března 2013 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu z roku 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu, které jim umožní pokrýt jejich kapitálové potřeby v rámci základního scénáře.
2.1.2 Hospodářské činnosti banky
(41)
Banka poskytuje univerzální bankovní služby v Řecku a ve východní a jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko a Ukrajina). Nabízí kompletní škálu bankovních a finanční produktů a služeb domácnostem a podnikům. Je aktivní v maloobchodním, podnikovém a soukromém bankovnictví, správě aktiv, pojištění, v pokladních operacích, na kapitálových trzích a poskytuje také další služby. Banka je zapsána v obchodním rejstříku v Řecku a její akcie jsou vedeny na burze v Aténách. Dne 31. prosince 2012 bylo v bance zaměstnáno celkem 17 427 lidí, přibližně polovina z nich v jižní a jihovýchodní Evropě, druhá polovina v Řecku (29).
(42)
Banka se zapojila do programu PSI a provedla výměnu dluhopisů ŘSDL a státních úvěrů s nominální hodnotou 7 336 milionů EUR. Její celková zátěž související s programem PSI dosáhla přibližně 5 781 milionů EUR před zdaněním a byla v plném rozsahu zapsána do účetnictví za rok 2011 (30). Během programu zpětného odkupu, který proběhl v prosinci 2012, banka prodala nové dluhopisy ŘSDL, které získala v rámci programu PSI, s velkou slevou z nominální hodnoty. V důsledku tohoto prodeje jí vznikly ztráty u nových dluhopisů ŘSDL.
(43)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje Eurobanky, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v milionech EUR)
2010
2011
2012
2013
(zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank od data jejich získání)
Čistý příjem z úroků
2 103
2 965
1 461
1 294
Celkový provozní příjem
2 730
2 226
1 755
1 587
Celkové provozní výdaje
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Příjem před poskytnutím
1 450
1 103
703
516
Ztráty související s úvěrovým rizikem
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Ztráty související s programem PSI
-6 012
- 363
Jiné ztráty
- 737
- 373
- 522
Čistý zisk/ztráta
84
-5 496
-1 440
-1 157
Výběrové objemové údaje (v milionech EUR)
31. prosince 2010
31. prosince 2011
31. prosince 2012
31. prosince 2013 (zahrnuje New TT Bank a Nea Proton Bank)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům
53 412
48 094
43 171
45 610
Celkové vklady
41 173
32 459
30 752
41 535
Celková aktiva
87 188
76 822
67 653
77 586
Celkový vlastní kapitál (31)
6 094
875
- 685
4 523
Zdroje:
2013: Finanční výsledky za rok 2013 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 a 2011: Finanční výsledky za rok 2012 - konsolidované finanční závěrky, s. 3 a 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: Tisková zpráva EFG Eurobank, výsledky za celý rok 2011, s. 5 a 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Z tabulky 5 je zřejmé, že kromě obrovských ztrát, které banka zanesla do účetnictví v důsledku účasti v programu PSI (5 781 milionů EUR (32)), jí klesaly příjmy (mimo jiné kvůli vysokým nákladům spojeným se vklady), a naopak utrpěla vysoké a rostoucí ztráty ze znehodnocení úvěrových portfolií v Řecku i v zahraničí. Likvidní pozice banky byla silně zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům dosáhl k 31. prosinci 2011 148 %, zatímco 42 % její rozvahy bylo k tomuto datu financováno z Eurosystému.
(45)
V rámci zátěžového testu za rok 2013, jehož výsledky byly oznámeny dne 6. března 2014, Řecká banka odhadla kapitálové potřeby banky na 2 945 milionů EUR v rámci základního scénáře. Tato částka byla očištěna o zmírňující opatření, to znamená, že se již předpokládalo, že banka provede zmírňující opatření ve formě odprodeje, který měl podle předpokladů přispět ke snížení jejích kapitálových potřeb.
(46)
Aby pokryla identifikovanou kapitálovou potřebu ve výši 2 945 milionů EUR, banka navrhla, že posílí zmírňující opatření, která však celkově vygenerují pouze nepatrně vyšší částku, než při výpočtu kapitálových potřeb předpokládala Řecká banka. Tato zmírňující opatření zahrnují prodej dodatečných aktiv (prodej […] (33), prodej […] % v dceřiné pojišťovně a snížení účasti na činnostech v oblasti nemovitostí o 20 % do […]) (34).
(47)
Jelikož pomocí těchto posílených zmírňujících opatření bylo možné pokrýt pouze velmi malou část identifikovaných kapitálových potřeb, akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 12. dubna 2014 rozhodli, že přistoupí ke kapitálovému navýšení v hodnotě 2 864 milionů EUR. Toto navýšení má formu nabídky vlastního kapitálu bez předkupních práv (tzn. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv) mezinárodním investorům a rovněž formu veřejné nabídky v Řecku. Pokud by poptávka soukromých investorů k pokrytí celého navýšení kapitálu nestačila, fond HFSF pokryje rozdíl tím, že upíše zbývající nové akcie, a to s výhradou přeměny stávajících podřízených kapitálových nástrojů banky na akcie.
2.2 ZÍSKÁNÍ ŘECKÝCH BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ BANKOU
(48)
Dne 15. července 2013 banka podepsala s fondem HFSF dvě závazné dohody o tom, že koupí 100 % akcií a hlasovacích práv podniků Nea Proton Bank a New TT Bank.
2.2.1 Získání banky Nea Proton
Řešení krizové situace Proton Bank a Nea Proton Bank
(49)
Dne 9. října 2011 Řecká banka podnikla kroky k vyřešení krizové situace banky Proton. Zrušila bance Proton licenci, a tím zahájila její likvidaci (35).
(50)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (36) byla založena banka Nea Proton, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byly na ni převedeny všechny vklady (maloobchodní, bankovní a státní), síť poboček a vybraná aktiva (portfolia úvěrů a cenných papírů) banky Proton. Akciové pohledávky, podřízený dluh a vysoce rizikové úvěry zůstaly u banky Proton. Fond HFSF poskytl bance Nea Proton počáteční základní kapitál ve výši 250 milionů EUR (37) a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky Nea Proton byla přibližně 3 miliardy EUR.
(51)
Na konci roku 2011 dosáhla rizikově vážená aktiva (38) banky Nea Proton částky 1,2 miliardy EUR.
Získání banky Nea Proton bankou
(52)
Řecký zákon o řešení problémů bank vyžaduje, aby fond HSFS odprodal své akcie v dočasné úvěrové instituci do dvou let od data, kdy bylo vydáno ministerské rozhodnutí, jímž se daná dočasná úvěrová instituce zřizuje (39). V souladu s tímto závazkem a podle Memoranda o hospodářské a finanční politice fond HFSF přistoupil k prodeji svých akcií v bance Nea Proton. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu potenciálních investorů (včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů), ale pouze dvě strany, banka a hedgeový fond ze Spojených států, předložily konečné nabídky. Pouze nabídka banky byla považována za nabídku, která vyhovuje průvodnímu dopisu (process letter) fondu HFSH, a tudíž za platnou.
(53)
K 31. květnu 2013 dosáhla rizikově vážná aktiva banky Nea Proton částky 811 milionů EUR a její regulační kapitál částky - 203 milionů EUR. K témuž dni banka Nea Proton potřebovala celkovou rekapitalizaci ve výši 276 milionů EUR, aby dosáhla 9 % poměru kmenového kapitálu Tier 1. Banka zaplatila v hotovosti 1 EUR výměnou za 100 % akcií a hlasovacích práv banky Nea Proton. Banka požádala fond HFSF o rekapitalizaci banky Nea Proton částkou 395 milionů EUR, což jí - kromě 276 milionů EUR nutných k tomu, aby se poměr kapitálové přiměřenosti banky Nea Proton vrátil na úroveň 9 %, - umožnilo využít dalších 119 milionů EUR k vyrovnání dodatečných ztrát z úvěrů a očekávaných ztrát před zdaněním do roku 2016. Podle prodejních podmínek se fond HFSF zavázal, že pokryje kapitálové potřeby banky Nea Proton před dokončením transakce tím, že jí poskytne 395 milionů EUR v hotovosti.
2.2.2 Získání podniku New TT Bank
Řešení krizové situace TT Bank a New TT Bank
(54)
Dne 18. ledna 2013 řecké orgány podnikly kroky k vyřešení krizové situace banky TT. Řecká banka zrušila bance TT licenci, a tím zahájila její likvidaci (40).
(55)
Na návrh Řecké banky a na základě rozhodnutí ministra financí (41) byla založena banka New TT, která sloužila jako dočasná úvěrová instituce a byla na ni převedena aktiva (ve formě hotovosti, státních pokladničních poukázek, úvěrů, které nejsou v selhání, maloobchodních vkladů, centrálního financování a ŘSDL (42)) v hodnotě 10,8 miliard EUR. V bance TT zůstala celková částka čistých aktiv ve výši 1,2 miliardy EUR: „ve formě“ akciových pohledávek, úvěrů v selhání, daňových pohledávek a závazků banky TT a různých druhů dávek a poplatků. Fond HFSF poskytl bance New TT základní kapitál ve výši 500 milionů EUR a byl jejím jediným akcionářem. Velikost počáteční rozvahy banky New TT po kapitálovém vkladu byla přibližně 15,1 miliardy EUR.
Získání New TT Bank bankou
(56)
V rámci závazků plynoucích z Memoranda o hospodářské a finanční politice přistoupil fond HFSF k prodeji svých akcií v bance New TT. Tímto způsobem také splnil svůj závazek odprodat své akcie v této dočasné úvěrové instituci do dvou let od data jejího vzniku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na širokou škálu potenciálních investorů včetně řeckých bank, zahraničních bank a finančních sponzorů. Pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky a upřednostněna byla nabídka banky.
(57)
Banka souhlasila, že za nákup banky New TT zaplatí celkem 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Podle dohody o upsání byla počáteční částka zaplacená bankou podrobena dalším úpravám na základě hodnocení čisté hodnoty aktiv (43).
(58)
Následně akcionáři banky na mimořádné valné hromadě dne 26. srpna 2016 schválili navýšení základního kapitálu banky o 425 625 000 EUR vydáním 1 418 750 000 nových kmenových akcií (44), přičemž každá z nich měla nominální hodnotu 0,3 EUR a nabídková cena byla 0,48 EUR. Navýšení kapitálu bylo fondem HFSF upsáno v plném rozsahu formou příspěvku v podobě věcného plnění. Příspěvek v podobě věcného plnění měl formu všech akcií banky New TT vlastněných fondem HFSF v celkové hodnotě 681 milionů EUR. Po této transakci vzrostla účast fondu HFSF v bance z 93,5 % na 95,2 %.
2.3 OPATŘENÍ PODPORY
(59)
Banka využila opatření na podporu kapitálu A, B1, B2, B3, B4 a C a opatření na podporu likvidity L1 a L2. Banky Proton a Nea Proton využily opatření: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 a NP3. Banky T, TT a New TT využily opatření T, TT, NTT1 a NTT2.
2.3.1 Opatření podpory poskytnutá bance v rámci režimu podpor pro řecké banky
(60)
Banka získala několik forem podpory v rámci režimu podpor pro řecké banky, v rámci rekapitalizačního opatření, záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů.
2.3.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(61)
Banka získala a nadále přijímá podporu v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů. Tato podpora se v tomto rozhodnutí bude dále označovat jako „opatření L1“. K 30. listopadu 2013 (45) dosáhly záruky poskytnuté bance částky přibližně 13,9 miliard EUR. K uvedenému datu neexistovaly žádné nesplacené úvěry ve formě státních dluhopisů poskytnuté bance. K 15. dubnu 2011 banka obdržela úvěry ve formě státní dluhopisů ve výši 1 737 milionů EUR a v rámci režimu podpor pro řecké banky jí byly poskytnuty státní záruky ve výši 13,6 miliard EUR.
(62)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány dne 16. března předložily Komisi, tyto orgány naznačily, že hodlají pokračovat v poskytování záruk a půjčování státních dluhopisů v rámci režimu během celého období restrukturalizace.
2.3.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (opatření A)
(63)
V květnu 2009 obdržela banka kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR (46) (opatření A) v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tento kapitálový vklad se rovnal přibližně 2 % rizikově vážených aktiv, jimiž banka tehdy disponovala.
(64)
Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií upsaných Řeckem s kuponem ve výši 10 % a pětiletou dobou splatnosti. V roce 2010 byla doba trvání preferenčních akcií prodloužena a jejich protiplnění se zvýšilo. Pokud by po tomto okamžiku preferenční akcie nebyly uhrazeny do pěti let od jejich vydání a na valné hromadě by akcionáři nepřijali ohledně uhrazení těchto akcií žádné rozhodnutí, řecký ministr financí zvýší kupon o 2 % ročně, a to na kumulativním základě (to znamená, že kupon dosáhne za šest let 12 %, za sedm let 14 % atd.).
2.3.2 Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(65)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje výjimečné opatření, které umožňuje solventní finanční instituci, která čelí dočasným problémům s likviditou, obdržet financování z Eurosystému, aniž by taková operace byla součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou taková finanční instituce za pomoc NPL platí, je o […] bazických bodů vyšší než úrok, který platí za běžné refinancování centrální bankou.
(66)
Za program NPL odpovídá Řecká banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika související s poskytováním nouzové pomoci v oblasti likvidity nese Řecká banka (47). Řecko poskytlo Řecké bance státní záruku, která se vztahuje na celkovou částku pomoci NPL, kterou Řecká banka poskytla. Přijetí čl. 50 odst. 7 zákona 3943/2011, kterým se změnil čl. 65 odst. 1 zákona 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout jménem státu Řecké bance záruky s cílem ochránit pohledávky Řecké banky vůči úvěrovým institucím. Banky, jimž byla poskytnuta nouzová pomoc v oblasti likvidity, musejí státu zaplatit poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů.
(67)
K 31. prosinci 2011 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 14,95 miliard EUR (48), k 31. prosinci 2012 banka obdržela pomoc NPL se státní zárukou ve výši 12 miliard EUR.
2.3.3 Opatření podpory poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
(68)
Od roku 2012 poskytl fond HFSF bance několik opatření na podporu kapitálu. Tabulka 6 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 6
Opatření na podporu kapitálu poskytnutá bance prostřednictvím fondu HFSF
1. překlenovací rekapitalizace - květen 2012 (v milionech EUR)
2. překlenovací rekapitalizace - prosinec 2012 (v milionech EUR)
Písemný závazek - prosinec 2012
(v milionech EUR)
Jarní rekapitalizace 2013 - květen 2013 (v milionech EUR)
Rekapitalizační závazek - duben 2014 (v milionech EUR)
Opatření
B1
B2
B3
B4
C
Částka
(v milionech EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(69)
15. až 32. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank obsahují podrobný popis první překlenovací rekapitalizace, k níž došlo v květnu 2012 (opatření B1). Souvislosti a hlavní rysy uvedeného opatření jsou vymezeny v tomto oddíle.
(70)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení základního kapitálu banky částkou ve výši až 4,2 miliardy EUR.
(71)
V souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci v zákoně č. 3864/2010, jímž se zřizuje fond HFSF („zákon o fondu HFSF“), fond HFSF v rámci opatření B1 dne 28. května 2013 převedl na banku dluhopisy nástroje EFSF (Evropský nástroj finanční stability) v hodnotě 3,97 miliard EUR. Dluhopisy EFSF převedené na banku byly obligace EFSF s pohyblivou sazbou s dobami splatnosti o délce šest a deset let a byly vydány dne 19. dubna 2012. Komise již ve 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank uvedla, že „překlenovací kapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Obě částky stanovené v písemném závazku a v první překlenovací rekapitalizaci vypočítala Řecká banka tak, aby zaručila, že banka dosáhne k 31. prosinci 2011, tedy k datu zpětného zanesení překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 se vztahovalo pouze na omezenou část celkových kapitálových potřeb určených při zátěžovém testu v roce 2012. Banka měla získávat kapitál prostřednictvím budoucího navýšení kapitálu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování z ECB do doby, než dojde ke zmíněnému navýšení kapitálu.
(72)
Pro období mezi datem první překlenovací rekapitalizace a datem přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje dohoda o předběžném upsání mezi bankou a fondem HFSF stanovila, že banka musí zaplatit fondu HFSF roční poplatek ve výši 1 % z nominální hodnoty obligací EFSF a že veškeré platby kuponů a úroků z obligací EFSF za toto období se budou počítat jako dodatečný kapitálový příspěvek ze strany fondu HFSF (49).
2.3.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(73)
Na podzim roku 2012 zanesla banka do účetnictví další ztráty. Její kapitál tudíž opět klesl pod úroveň minimálních kapitálových požadavků, jejichž splnění je nutné, aby banka byla způsobilá pro refinancování z banky ECB.
(74)
Proto bylo nezbytné provést druhou překlenovací rekapitalizaci. Dne 21. prosince 2012 fond HFSF provedl druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 341 milionů EUR (opatření B2), která byla opět uhrazena převodem dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3 Písemný závazek z 21. prosince 2012 (opatření B3)
(75)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek, že se bude podílet na navýšení jejího základního kapitálu a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které budou vydány, celkovou částkou až 528 milionů EUR (opatření B3).
(76)
Celková částka dvou překlenovacích rekapitalizací (opatření B1 a B2) a dodatečná částka, k jejímuž poskytnutí se fond HFSF zavázal v prosinci 2012 (opatření B3), znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby určené při zátěžovém testu v roce 2012 (5 839 milionů EUR (50)).
2.3.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(77)
Dne 30. dubna 2013 akcionáři na valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu banky o částku 5 839 milionů EUR („jarní rekapitalizace v roce 2013“). Banka tudíž vydala 3 789 317 357 nových akcií s nominální hodnotou 0,30 EUR za cenu 1,54 EUR za akcii.
(78)
Ve stejný den akcionáři na valné hromadě také rozhodli, že celou částku kapitálu poskytne fond HFSF a bude uhrazena ve věcných příspěvcích ve formě dluhopisů EFSF.
(79)
Fond HSFS proto v květnu 2013 poskytl bance celkový vklad ve výši 5 839 milionů EUR ve formě kmenových akcií (opatření B4). Tato částka se rovná součtu opatření B1, B2 a B3.
(80)
Prostřednictvím jarní rekapitalizace v roce 2013 byly první a druhá překlenovací rekapitalizace přeměněny na rekapitalizaci trvalou a byla splněn závazek poskytnout dodatečnou kapitálovou podporu (opatření B3).
(81)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií, o němž rozhodli akcionáři na valné hromadě dne 30. dubna 2012 (51), byla cena nových akcií stanovena na 1,54 EUR za akcii.
(82)
Bezprostředně po jarní rekapitalizaci v roce 2013 se fond HFSF stal hlavním akcionářem banky s podílem ve výši 98,56 %. Avšak poté, co banka dokončila další řízení závazků, tento podíl v červnu 2013 klesl na 93,55 % (viz oddíl 2.4.5). V srpnu 2013 banka vydala fondu HFSF nové akcie za účelem nákupu banky New TT, a podíl HFSF tak vzrostl na 95,23 % (52).
2.3.3.5 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(83)
Dne 6. března 2014 Řecká banka oznámila výsledky zátěžového testu, který byl proveden v druhém pololetí roku 2013. Řecká banka uvedla, že v rámci základního scénáře by kapitálové potřeby banky na období let 2014-2016 dosáhly částky 2 945 milionů EUR.
(84)
Dne 31. března 2014 zaslal fond HFSF bance dopis, v němž uvedl, že hodlá a je schopen pojistit jakékoli navýšení základního kapitálu, které se provede na základě zákona č. 3864/2010 o HFSF ve znění z 30. března 2014 a které je nutné k tomu, aby byly uspokojeny kapitálové potřeby určené během zátěžového testu. Zákon o fondu HFSF stanoví, že pokud je poptávka soukromých investorů za cenu určenou na valné hromadě HFSF na základě dvou nezávislých scénářů na konci upisovacího období nedostatečná, fond HFSF upíše veškeré zbývající akcie s výhradou předchozí přeměny stávajícího podřízeného kapitálového nástroje banky na akcie, jak je uvedeno v článku 6a.
(85)
Dne 12. dubna 2014 akcionáři na mimořádné valné hromadě schválili navýšení základního kapitálu o 2 864 milionů EUR podle zákona o fondu HFSF a uvedli, že nabídková cena nemůže být nižší než nominální cena 0,30 EUR za akcii a minimální cena, kterou stanoví fond HFSF (53).
(86)
V souladu se zákonem o fondu HFSF fond HFSF jmenoval dva nezávislé poradce, aby určili hodnotu banky. Dne 10. dubna 2014 tito dva poradci dokončili svoji práci a každý z nich vymezil rozpětí hodnoty banky. Tato dvě rozpětí se do značné míry překrývají. Na základě těchto hodnocení valná hromada fondu HFSF dne 14. dubna 2014 stanovila cenu, která odpovídá minimální ceně, za kterou lze nabízet nové akcie banky investorům, a ceně, která zajistí nabízené akcie, bude-li to nutné (54). Dne 15. dubna 2014 schválila valná hromada nabídku předloženou konsorciem investorů, podle níž mají být upsány nové akcie v hodnotě 1,3 miliardy EUR za cenu 0,30 EUR za akcii („hlavní investor“ (55) (56)).
(87)
Dne 24. dubna 2014 Eurobanka oznámila začátek tvorby portfolia (book building) za cenu v rozmezí od 0,30 do 0,33 EUR (57). Bude-li poptávka po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu vyšší než 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor bude muset svoji cenu zvýšit nebo zrušit své objednávky, a v takovém případě obdrží vyrovnávací poplatek. Bude-li poptávka soukromých investorů (včetně investora hlavního) po pokrytí celých 2 864 milionů EUR za cenu 0,30 EUR dostatečná, hlavní investor obdrží přednostní příděl. Pokud bude poptávka za cenu 0,30 EUR nedostatečná (včetně poptávky ze strany hlavního investora), přemění se podřízený dluh na nové akcie. Jak stanoví zákon o fondu HFSF, všechny akcie neupsané po přeměně podřízeného dluhu upíše fond HFSF za stejnou cenu, tedy za 0,30 EUR za akcii.
2.3.4 Opatření podpory pro získané podniky
2.3.4.1 Opatření podpory ve prospěch podniků Proton Bank a Nea Proton Bank
(88)
Od roku 2008 využily banky Proton a Nea Proton několik opatření podpory. Tabulka 7 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 7
Přehled opatření na podporu kapitálu poskytnutých bankám Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Subjekt, který podporu poskytl
Datum vyplacení
Částka (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
80
Pr2
Půjčování řeckých státních cenných papírů v rámci řeckého opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů
stát
duben 2009
78
Pr3
Státní záruka pro vydané dluhopisy v rámci řeckého záručního opatření
stát
červenec 2010
149,4
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Mezera ve financování z PB na NPB
Financování mezery ve financování z PB na NPB (část 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z PB na NPB (část 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Celková částka NP1
1 121,6
NP2
Injekce základního kapitálu do NPB v letech 2011 a 2012
Počáteční základní kapitál
HFSF
9.10.2011
220
Počáteční základní kapitál
HFSF
3.2.2012
30
Celkový počáteční kapitál
250
Dodatečný základní kapitál
HFSF
1.8.2012
230
Dodatečný základní kapitál
HFSF
31.12.2012
35
Celkový dodatečný kapitál
265
Celková částka NP2
515
NP3
Rekapitalizace před prodejem Eurobance
Základní kapitál
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Opatření podpory ve prospěch banky Proton
i) Státní rekapitalizace banky Proton (opatření Pr1)
(89)
V květnu 2009 Řecko vložilo do banky Proton 80 milionů EUR, což se rovnalo přibližně 4,6 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Tato kapitálová injekce se provedla v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Rekapitalizace měla formu preferenčních akcií.
ii) Státní podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky Proton (opatření Pr2 a Pr3)
(90)
Banka Proton rovněž využila opatření podpory v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěru ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí řeckého režimu podpor pro banky. V dubnu 2009 banka Proton obdržela řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2) a v červenci 2010 obdržela státní záruku za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3). V den řešení krizové situace byly na banku Nea Proton převedeny dluhopisy se státní zárukou, ale 5. ledna 2012 byly zrušeny. Splatnost cenných papírů řecké vlády uplynula v prosinci 2011 a tyto cenné papíry nebyly obnoveny.
2.3.4.1.2 Opatření podpory ve prospěch banky Nea Proton
i) Pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton ve výši 1 121,6 milionů EUR (opatření NP1)
(91)
V souvislosti s řešením krizové situace banky Proton řecké orgány zjistily, že v bance Nea Proton existuje mezera ve financování. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. října 2011 byla z programu pro řešení problémů bank Řeckého fondu pro záruky za vklady a investice (HDIGF) v prosinci 2011 vyplacena bance Nea Proton částka 862 milionů EUR. Poté, co Řecká banka 19. ledna 2012 dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 1 121,6 milionů EUR, fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (58) vyplatil (59) dne 14. května 2012 zbývající částku ve výši 259,6 milionů EUR. Díky programu fondů HDIGF a HFSF pro řešení problémů bank tak byla zmíněná mezera ve financování odstraněna.
ii) Kapitálové vklady fondu HSFS do banky Nea Proton v letech 2011 a 2012 (opatření NP2)
(92)
Fond HFSF poskytl bance Nea Proton státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 250 milionů EUR, která byla vyplacena ve dvou tranších dne 9. října 2011 a 3. února 2012.
(93)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012 a představoval nejnovější verzi plánu, jenž byl Komisi sdělen v době rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál ve výši 300 milionů EUR. Dodatečný kapitál byl požadován zčásti proto, že banka Nea Proton utrpěla ztráty v důsledku účasti v programu PSI (ztráty ze znehodnocení dosáhly za rok 2011 částky 146,5 milionů EUR ve vztahu k dluhopisům ŘSDL a ztráty z dodatečného zhoršení ve výši 22 milionů EUR byly zaneseny do výsledků za první čtvrtletí roku 2012). Banka Nea Proton potřebovala dodatečný kapitál také proto, že se od roku 2011 do roku 2016 zvýšily provizní poplatky a tyto poplatky byly vyšší, než jak se předpokládalo v době, kdy byla banka Nea Proton založena.
(94)
Podle aktualizovaného plánu restrukturalizace banky Nea Proton, který byl předložen 16. července 2012, měly mít tyto předpokládané kapitálové potřeby formu očekávané kapitálové injekce ve výši 285 milionů EUR v roce 2012 a očekávané kapitálové injekce ve výši 15 milionů EUR v roce 2014. Ve skutečnosti nakonec fond HFSF poskytl bance Nea Proton dne 1. srpna 2012 injekci ve výši 230 milionů EUR a 31. prosince 2012 injekci ve výši 35 milionů EUR.
iii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky Nea Proton před prodejem banky Eurobance (opatření NP3)
(95)
Podle prodejní smlouvy z 15. července 2013 se fond HFSF již dříve zavázal, že bance Nea Proton poskytne vklad ve výši 395 milionů EUR (60). Fond HFSF zaplatit částku 395 milionů EUR dne 28. srpna 2013.
2.3.4.2 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
(96)
Bankám T Bank, TT Bank a New TT Bank byla od roku 2008 poskytnuta řada opatření podpory. Tabulka 8 uvádí přehled těchto opatření podpory.
Tabulka 8
Přehled opatření podpory pro banky T a TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Subjekt, který podporu poskytl
Datum
Částka státní podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T převedené na banku TT (61)
T
Financování mezery ve financování z banky T na TT (část 1)
HDIGF
prosinec 2011
450
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky T na TT (část 2)
HFSF
14.2.2013
227
Celková částka T
677
banka TT
TT
kapitálová injekce
Kapitál v rámci rekapitalizačního opatření: preferenční akcie řeckého státu
stát
květen 2009
224,96
banka New TT (překlenovací banka)
NTT1
Mezera ve financování z TT na NTT
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT (část 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Po dokončení výpočtu mezery ve financování bude financován zůstatek v mezeře ve financování z banky TT na New TT (část 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Celková částka NTT1
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitálová injekce
Počáteční základní kapitál banky New TT
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 Opatření podpory ve prospěch banky T
Zásah z programu HDIGF pro řešení problémů bank ve prospěch banky T Bank ve výši 677 milionů EUR (opatření T)
(97)
Z programu fondů HDIGF a HFSH pro řešení problémů bank byla financována mezera ve financování, která vznikla převodem činností z banky T na banku TT a představovala rozdíl mezi reálnou hodnotou aktiv převedených z banky T na TT a reálnou hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 17. prosince 2011 byla z programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF vyplacena částka 450 milionů EUR (62), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Po dokončení výpočtu mezery ve financování, která byla stanovena přibližně na 677 milionů EUR, HFSF bance New TT v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 9. dubna 2012 (63) dne 14. února 2013 vyplatil (64) zůstatek ve výši 227 milionů (65) EUR.
2.3.4.2.2 Opatření podpory ve prospěch banky TT
Státní rekapitalizace banky TT (opatření TT)
(98)
V květnu 2009 obdržela banka TT od Řecka kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, který se rovnal přibližně 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Banka TT obdržela kapitálovou injekci v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky. Tato kapitálová injekce měla formu preferenčních akcií.
2.3.4.2.3 Opatření podpory ve prospěch banky New TT
i) Pokrytí mezery ve financování banky New TT ve výši 3 732,6 milionů EUR (opatření NTT1)
(99)
Fond HFSF financoval mezeru ve financování banky New TT, která představovala rozdíl mezi hodnotou aktiv převedených z banky TT na banku New TT a nominální hodnotou převedených závazků. V souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 18. ledna 2013 fond HFSF dne 29. ledna 2013 vyplatil částku 2 730,8 milionů EUR (66), která odpovídala přibližně dvěma třetinám odhadované mezery ve financování. Poté, co Řecká banka dokončila výpočet mezery ve financování a došla k částce 3 732,6 milionů EUR (67), fond HFSF v souladu s rozhodnutím Řecké banky ze dne 21. května 2013 vyplatil dne 14. června 2013 bance New TT zbývající částku ve výši 1 001,7 milionů EUR.
ii) Kapitálové vklady fondu HFSF do banky New TT (opatření NTT2)
(100)
Fond HFSF byl jediným akcionářem banky New TT a poskytl jí státní podporu ve formě počátečního základního kapitálu (kmenových akcií) ve výši 500 milionů EUR.
2.4 PLÁN RESTRUKTURALIZACE A NOVÝ OBCHODNÍ MODEL
(101)
Dne 16. dubna 2014 Řecko předložilo plán restrukturalizace banky, který vysvětluje, jak banka jakožto kombinovaný subjekt, který je výsledkem získání bank Nea Proton a New TT, hodlá obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1 Domácí operace
(102)
Prostřednictvím plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco její mezinárodní operace představovaly v roce 2010 přibližně 26 % úvěrů (68), tento podíl na konci roku 2012 klesl na 20 % a do konce roku 2018 se dále sníží na […] % (69).
(103)
Hlavní prioritou banky je dosáhnout toho, aby její řecké bankovní operace byly do konce období restrukturalizace (31. prosince 2018) opět ziskové a životaschopné. Za tím účelem plán restrukturalizace obsahuje řadu opatření, která mají zvýšit provozní účinnost a čisté úrokové rozpětí banky, jakož i opatření, která posilují její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(104)
Pokud jde o provozní účinnost, banka již dlouho před získáním bank New TT a Nea Proton zahájila rozsáhlý program racionalizace. Od roku 2010 banka snížila svoji fyzickou přítomnost v Řecku. Vzato individuálně (bez získání bank New TT a Nea Proton), snížila počet svých poboček z 564 v červnu 2008 na […] v roce 2014 a rovněž snížila počet řeckých zaměstnanců (z 10 142 v roce 2008 na 9 037 v roce 2012) (70).
(105)
Do konce období restrukturalizace banka plánuje další snížení jak počtu poboček, a to z 645 poboček k 31. prosinci 2012 na […] k 31. prosinci 2018, a počet zaměstnanců z 12 430 k […] na formálním základě, tedy s ohledem na banky Nea Proton a New TT (71).
(106)
Zvýšená efektivita z hlediska poboček a zaměstnanců pomůže snížit celkové náklady na kombinované řecké bankovní činnosti o […] % ročně z 913 milionů EUR v roce 2013 (72) na […] milionů EUR v roce 2018 (73). V důsledku toho klesne očekávaný poměr nákladů a výnosů spojených s řeckými bankovními činnostmi banky do konce období restrukturalizace pod […] %, a to z 60 % v roce 2012.
(107)
Plán restrukturalizace také popisuje, jak banka zlepší své náklady financování, což je klíčem k obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že bude moci v rámci stabilnějšího prostředí, a zejména díky předpokládané stabilizaci a oživení ekonomiky, která by podle očekávání měla od roku 2014 opět růst, platit nižší úrokové sazby ze svých vkladů. Rozpětí u vkladů (průměr sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na viděnou a u spořících vkladů) podle očekávání v Řecku vzrostou z 223 bazických bodů v roce 2012 na […] bazických bodů v roce 2018 (74). Tohoto snížení rozpětí bude dosaženo především platbami mnohem nižších sazeb u termínovaných vkladů. Obdobně klesne závislost banky na mimořádné pomoci v oblasti likvidity a širším financování z Eurosystému, a to ze 42,9 % jejích celkových aktiv na úrovni skupiny v roce 2012 na […] % v roce 2018 (75).
(108)
Plán restrukturalizace předpokládá, že banka také posílí svoji rozvahu. Její čistý poměr úvěrů k vkladům v Řecku klesne v roce 2018 na […] % (ze 160 % v roce 2012 a 115 % v roce 2013) (76), a její kapitálová přiměřenost se zlepší, přičemž poměr kmenového kapitálu Tier 1 dosáhne v roce 2018 (77) […] % na úrovni skupiny (místo záporné hodnoty vlastního kapitálu před první překlenovací rekapitalizací).
(109)
Další strategickou prioritou banky je řízení úvěrů v selhání. Kromě posílených úvěrových procesů jak v souvislosti se vznikem úvěrů, tak s restrukturalizací úvěrů v selhání, se plán restrukturalizace soustředí na ošetření znehodnocených expozic a tvoru nové nápravné jednotky. Tato jednotka se zaměří na restrukturalizaci znehodnocených expozic. Bude využívat odborných zkušeností 30 až 50 vedoucích pracovníků odpovědných za nápravu vztahů (78). Podíl úvěrů v selhání dosáhne v roce 2015 […] % na úrovni skupiny ([…] % v roce 2015 pro řecký domácí trh (79)) a poté začne klesat a na konci období restrukturalizace dosáhne podle očekávání […] % (80) (30 % v Řecku před odpisy dluhů). Znehodnocené úvěry Řecké banky klesnou díky oživení řecké ekonomiky z 1 652 milionů EUR v roce 2013 na […] milionů EUR v roce 2018 (81).
(110)
Zvýšení provozní účinnosti, snížení čistého úrokového rozpětí a snížení nákladů na riziko bance umožní, aby v Řecku od roku 2015 byla opět zisková. Banka předpokládá, že na konsolidované úrovni dosáhnou její ztráty […] milionů EUR v roce 2014 a […] milionů EUR v roce 2015, zatímco její zisky dosáhnou v roce 2016 […] milionů EUR, v roce 2017 […] milionů EUR a v roce 2018 […] milionů EUR (82). Její konsolidovaná návratnost vlastního kapitálu dosáhne v roce 2018 […] % (83). Tato úroveň ziskovosti bude zajištěna především řeckým trhem (s návratností kapitálu na konci období restrukturalizace ve výši […] %), zatímco […] a […] budou vykazovat nižší úrovně ziskovosti ([…] % a […] %, v uvedeném pořadí).
2.4.2 Mezinárodní bankovní činnosti
(111)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svoji mezinárodní síť. Prodala dceřiné společnosti v Turecku (Eurobank Tefken) a Polsku (EFG Poland). Komerční mezera, tedy rozdíl mezi nesplacenou částkou vkladů a nesplacenou částkou úvěrů u dané dceřiné společnosti, ve zbývající mezinárodní síti klesla z 1,7 miliardy EUR v roce 2010 na 0,8 miliardy EUR, provozní náklady se v letech 2010 až 2012 snížily o 9 % (84).
(112)
Banka bude svoji mezinárodní síť nadále restrukturalizovat a zmenšovat. Zejména se zavázala, že do 30. června 2017 sníží velikost svého portfolia mezinárodních aktiv na 8,77 miliard EUR. Rovněž se zavázala, že toto portfolio dále zmenší na 3,5 miliardy EUR, pokud bude nutné, aby fond HFSF vložil více než jednu miliardu eur do nadcházejícího navýšení základního kapitálu.
(113)
Jednou z možností jak tento cíl splnit, které banka v plánu restrukturalizace zkoumá, je prodej jejích činností v […] (85).
(114)
Tyto odprodeje představují […] % zahraničních aktiv banky k 31. prosinci 2012. Zahraniční aktiva by tudíž k 31. prosinci 2018 dosáhla […] milionů EUR a mezinárodní síť by se soustředila na […] a […].
(115)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje, že je nutné snížit závislost zahraničních dceřiných společností na jejich řecké mateřské společnosti, pokud jde o jejich potřeby financování, a nadále chránit kapitálovou pozici banky.
(116)
Za tímto účelem hodlá banka provést program výrazného snížení nákladů v mezinárodní síti, […]. Například v […] bude uzavřeno […] poboček, přičemž počet zaměstnanců se od 31. prosince 2012 sníží o […], a to až do doby, kdy bude dceřiná pobočka v […] (86) prodána.
(117)
Banka sníží své celkové financování zahraničních dceřiných společností z 2 miliard EUR v roce 2012 na […] v roce 2018 (87), návratnost kapitálu dosáhne v roce […] […] % a v roce […] […] %.
2.4.3 Nebankovní činnosti: prodej pojišťovacích činností a činností v oblasti realit
(118)
Banka snížila svůj podíl v dceřiné realitní společnosti Eurobank Properties pod 35 %, a to navýšením základního kapitálu s příznivým dopadem na poměr kmenového kapitálu Tier 1 banky (88). Banka tuto dceřinou společnost v plném rozsahu odprodá do 31. prosince 2018.
(119)
Banka také plánuje, že do […] prodá své dceřiné pojišťovny.
2.4.4 Získávání kapitálu ze soukromých zdrojů a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(120)
Bance se podařilo získat kapitál na trhu, a tím snížit potřebnou státní podporu.
(121)
Akcionáři byli jarní rekapitalizací v roce 2013 silně oslabeni, jelikož fond HFSF obdržel 98,56 % akcií banky a původním akcionářům zůstal pouze podíl ve výši 1,44 %. Fond HFSF tak v červnu 2013 převzal nad bankou plnou kontrolu. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(122)
V únoru 2012 banka nabídla, že od soukromých investorů koupí zpět hybridní nástroje za cenu v rozmezí od 40 % do 50 % jejich nominální hodnoty. Tato cena zpětného odkupu byla určena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřevyšující deset procentních bodů, která byla přidána s cílem motivovat investory k účasti na zpětném odkupu. Byla přijata nabídka na téměř 50 % celkové nominální hodnoty nástrojů, a banka tak měla po zohlednění nákladů na transakci zisk 248 milionů EUR (89).
(123)
V květnu 2013 banka oznámila další řízení závazků. Banka nabídla držitelům dluhu příležitost přeměnit jejich cenné papíry nižší úrovně Tier 1 a Tier 2 s nesplacenou částkou 662 milionů EUR na kmenové akcie za jejich nominální hodnotu. Cena přeměny byla stanovena tak, aby se rovnala upisovací ceně, kterou zaplatil fond HFSF při jarní rekapitalizaci v roce 2013 (90). Míra přijetí byla 48 %. Jelikož držitelé dluhopisů nižší úrovně Tier 1 a nižší úrovně Tier 2 převedli své cenné papíry na nižší podřízené nástroje bez hotovostní platby, získaný kapitál dosáhl částky 317 milionů EUR.
(124)
V důsledku dvou zpětných odkupů klesl souhrn podřízeného a hybridního dluhu z 1 045 milionů EUR k 31. prosinci 2011 na 283 milionů EUR k 31. prosinci 2013 (91).
2.5 ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(125)
Řecko se zavázalo, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen 16. dubna 2014, a poskytlo další závazky ohledně provádění plánu restrukturalizace („závazky“). Závazky, jejichž výčet je uveden v příloze, jsou shrnuty v tomto oddíle.
(126)
Zaprvé, Řecko se zavázalo, že banka provede restrukturalizaci svých komerčních činností v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců, jakož i maximální částku celkových nákladů, jichž je třeba dosáhnout do 31. prosince 2017 (92).
(127)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka do 31. prosince 2017 sníží náklady na vklady přijaté v Řecku a dodrží maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (93).
(128)
Pokud jde o zahraniční dceřiné společnosti banky, Řecko se zavázalo, že banka nebude poskytovat dodatečnou kapitálovou podporu, pokud nebudou splněny předem stanovené podmínky. Řecko se také zavázalo, že banka do 30. června 2018 výrazně omezí finanční páky u svých mezinárodních aktiv (94).
(129)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá své pojišťovací činnosti, svoji realitní dceřinou společnost a řadu cenných papírů a že sníží velikost svého soukromého kapitálového portfolia. Kromě toho banka až na omezené výjimky nebude kupovat cenné papíry neinvestičního stupně (95).
(130)
Řecko poskytlo řadu závazků týkajících se řízení banky. Zavázalo se, že omezí odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky, že banku přiměje, aby dodržovala řecké právní předpisy o správě a řízení společností a zavedla účinnou a odpovídající organizační strukturu (96).
(131)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka posílí svoji úvěrovou politiku, aby v jakékoli fázi úvěrového procesu zabránila diskriminaci a zaručila, že rozhodnutí o poskytnutí a restrukturalizaci úvěrů směřují k maximalizaci ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka zlepší sledování úvěrového rizika, jakož i restrukturalizaci úvěrů (97).
(132)
Řada závazků se týká operací banky s vypůjčovateli ve spojení. Tyto závazky mají zaručit, že se banka při poskytování a restrukturalizaci půjček zaměstnancům, vedoucím pracovníkům a akcionářům, jakož i veřejným subjektům, politickým stranám a mediálním společnostem neodchýlí od obezřetných bankovních postupů (98).
(133)
Na závěr se Řecko zavázalo, že na banku uvalí další omezení, např. zákaz kuponů a dividend, zákaz akvizic a zákaz reklamy (99).
(134)
Tyto závazky budou do 31. prosince 2018 sledovány kontrolním správcem.
(135)
Jelikož fond HFSH zajišťuje stávající kapitálové navýšení banky, Řecko v rámci stávajícího kapitálového navýšení banky poskytlo samostatný závazek, že provede opatření stanovená v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění ze dne 30. března 2014, podle nějž se má zbývající částka nedostatku kapitálu úvěrové instituce předtím, než fond HFSF provede kapitálovou injekci, podle potřeby přidělit držitelům kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků této instituce.
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍCH VYŠETŘOVACÍCH ŘÍZENÍ
3.1 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ V SOUVISLOSTI S PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACÍ
(136)
Dne 27. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (100), pokud jde o vhodnost, nezbytnost a přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky (opatření B1).
(137)
Pokud jde o vhodnost opatření, vzhledem k tomu, že podpora byla poskytnuta poté, co byla provedena předběžná rekapitalizace a poskytnuta podpora v oblasti likvidity, a s ohledem na dlouhé období záchrany Komise pochybuje o tom, zda banka provedla všechny možné kroky, aby zabránila tomu, že v budoucnosti bude potřebovat podporu (101). Kromě toho Komisi nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, až bude první překlenovací rekapitalizace nahrazena rekapitalizací trvalou (102), neboť banka by se mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že by ráda zajistila, aby se kvalita řízení banky, a zejména její proces poskytování půjček v žádném případě nezhoršily.
(138)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise zpochybnila, zda byly provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka v budoucnosti bude potřebovat podporu. Jelikož navíc byla doba trvání překlenovací rekapitalizace nejistá, Komise nemohla s určitostí stanovit, zda je tato rekapitalizace dostačující a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení zátěže podle pravidel státní podpory. Navíc vzhledem k tomu, že v době, kdy bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na rekapitalizaci trvalou, Komise tyto podmínky nemohla posoudit.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda jsou ochranná opatření (zákaz reklamy, zákaz kuponů a dividend, zákaz kupní opce a zákaz zpětného odkupu popsané v 71. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou) ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci dostačující. Kromě toho Komise v 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou uvedla, že narušení hospodářské soutěže mohla být způsobena neexistencí pravidel, což fondu HFSF znemožnilo koordinovat všechny čtyři největší řecké banky (jmenovitě skupinu Eurobank, banky Alpha, NBG a Piraeus), a neexistencí odpovídajících ochranných opatření, aby se těmto bankám zabránilo ve sdílení obchodně citlivých informací. Komise proto navrhla, aby byl jmenován kontrolní správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
3.2 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ SE SPOLEČNOSTÍ NEA PROTON BANK
(140)
Dne 26. července 2012 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda zásah ve výši 1 122 milionů EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF (opatření NP1), kapitálový vklad ve výši 250 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF a kapitálové vklady dosahující souhrnné výše 300 milionů EUR (opatření NP2), které fond HFSF poskytl bance Nea Proton, splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci (103) a sdělení o restrukturalizaci (104) (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(141)
Pokud jde o vhodnost opatření, Komise prohlásila, že uvedená opatření jsou vhodná jako podpora na záchranu.
(142)
Pokud jde o nezbytnost opatření, Komise poznamenala, že zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF byl nutný jak z hlediska částky, tak formy, zatímco kapitálové vklady provedené fondem HFSF byly nezbytné pouze z hlediska formy. Pokud však jde o výši kapitálových vkladů provedených fondem HFSF, Komise v 59. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda bude banka Nea Proton schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda je samostatná restrukturalizace nejlevnější dostupnou možností. Kromě toho Komise v 60. a 61. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že neschopnost banky Nea Proton poskytnout dostatečné protiplnění za rekapitalizaci ze strany fondu HFSF vzbuzuje pochybnosti o tom, zda jde o v zásadě zdravou banku, a tudíž vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(143)
Pokud jde o přiměřenost opatření, Komise měla za to, že jsou přiměřená jako podpora na záchranu.
(144)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, Komise v 65. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton vyjádřila pochybnosti o tom, zda tato banka může samostatně dosáhnout životaschopnosti.
(145)
Komise pochybovala o tom, že je navržená restrukturalizace dostačující ve srovnání s hloubkou restrukturalizace, která je požadována kvůli nedostatečnému protiplnění.
3.3 DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(146)
Dne 6. května 2013 Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, aby ověřila, zda financování ve výši 4,1 miliardy EUR na pokrytí mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky TT na banku New TT (opatření NTT1), kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR poskytnutý fondem HFSF bance New TT (opatření NTT2), kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR pro banku TT ve formě preferenčních akcií v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření TT) a zásah ve výši 0,68 miliardy EUR v rámci programu pro řešení problémů bank fondu HDIGF ve prospěch aktiv banky T, která byla převedena na banku TT (opatření T), splňují obecná kritéria slučitelnosti a požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci (obnovení dlouhodobé životaschopnosti, sdílení zátěže a omezení podpory na nezbytné minimum a omezení narušování hospodářské soutěže).
(147)
Komise měla za to, že obě opatření, tedy NTT2 a NTT1, jsou v podobě podpory na záchranu vhodná a nezbytná. Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2 z hlediska částky, Komise vyjádřila pochybnosti o dlouhodobé samostatné životaschopnosti banky New TT a měla za to, že samostatná restrukturalizace nemusí nutně být jedinou a nejlevnější dostupnou možností (105). Pokud jde o protiplnění u obou opatření, Komise uvedla, že pokrytí mezery ve financování představuje konečné náklady bez vyrovnání budoucích příjmů, což vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace (106).
(148)
Pokud jde o přiměřenost obou opatření, Komise se domnívala, že opatření NTT2 a NTT1 jsou vhodná jako podpora na záchranu v krátkodobém výhledu, ale v 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT vyžadovala, aby byla urychleně provedena opatření, která by omezila nepříznivé vedlejší účinky.
(149)
Pokud jde o slučitelnost opatření T, Komise již toto opatření dne 16. května 2012 v rozhodnutí o řešení krizové situace banky T („rozhodnutí o bance T“) (107) dočasně schválila jako podporu na záchranu, nemohla však s konečnou platností schválit podporu ve prospěch činností banky T, které byly převedeny na banku TT. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT (108) prodloužila schválení opatření jako podpory na záchranu do doby, než přijme konečné rozhodnutí o aktualizované verzi plánu restrukturalizace banky TT.
(150)
Pokud jde o slučitelnost uvedených opatření se sdělením o restrukturalizaci, Komise pochybovala o tom, zda je banka New TT schopna samostatně obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost. Tento skeptický postoj pramenil z omezeného počtu navržených opatření, která hodlala banka New TT přijmout, aby v budoucnosti vytvořila zisky, z nejistoty ohledně programu pro dobrovolný odchod do důchodu, pokud jde o jeho načasování a míru přijetí mezi zaměstnanci, z neexistence dalších opatření ke snížení nákladů na zaměstnance, neexistence opatření pro racionalizaci sítě poboček po získání banky T a průvodní neschopnosti využít potenciální součinnosti (109).
(151)
V 90. a 91. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila obavy, zda bude možné provést ambiciózní snížení úrokových rozpětí u stávajících vkladů a navýšení úvěrových marží u nových úvěrů, aniž by banka New TT ztratila značný počet klientů a aniž by musela poskytovat rizikové úvěry. Kromě toho Komise pochybovala o tom, že banka New TT zdvojnásobí své portfolio podnikových úvěrů podle plánu a zda vzhledem k nedostatku odborných zkušeností bude schopna dosáhnout plánovaného tempa růstu čistého příjmu z úroků.
(152)
Proto Komise v 95. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou TT vyjádřila názor, že opětovné začlenění banky TT do větší životaschopné finanční společnosti zvýší naději banky New TT na životaschopnost, neboť jí umožní racionalizovat náklady, znovu stanovit ceny vkladů a nových úvěrů a nabízet širší škálu produktů.
(153)
Jelikož banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT, včetně činností banky T, Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, které se týkalo otázky, zda opatření T a TT nabízejí dlouhodobé řešení z hlediska životaschopnosti banky New TT, a vyzvala zúčastněné strany, aby předložily připomínky.
(154)
Pokud jde o sdílení zátěže, Komise měla za to, že samostatná restrukturalizace zvyšuje náklady na restrukturalizaci, a tudíž pochybovala o tom, že je státní podpora omezena na minimum. Kromě toho Komise poznamenala, že navzdory skutečnosti, že bylo dosaženo dostačujícího sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, což pravděpodobně představovalo dosažitelné maximum, neexistence protiplnění vyvolala potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže. Komise rovněž zaznamenala, že nižší protiplnění je odůvodněno skutečností, že velká část vzniklých ztát pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu (110).
(155)
Pokud jde o narušování hospodářské soutěže, Komise poznamenala, že obrovská částka podpory, kterou obdržela banka TT a převedené činnosti banky T, a nedostatečné protiplnění jsou podnětem k hloubkové restrukturalizaci a k omezení tržní přítomnosti banky New TT. Kromě toho, zatímco ztráty pocházely především z držení dluhopisů ŘSDL, Komise konstatovala, že banka TT držela v poměru ke své velikosti mnohem více řeckých státních dluhopisů než ostatní řecké banky, a měla za to, že je to projevem nepřiměřeného riskování (111). Na závěr Komise poznamenala, že ačkoli banka New TT zůstává na trhu téměř stejnou měrou jako předtím banka TT, narušování hospodářské soutěže je vzhledem k poměrně malé velikosti a neexistenci zahraničních činností banky New TT omezené. Komise však vyjádřila pochybnosti o tom, zda byla přijata dostatečná opatření k omezení neoprávněného narušování hospodářské soutěže, a zastávala názor, že možná bude nutné zavést zákaz cenového vedení a další opatření týkající se změn v jednání (112).
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
PŘIPOMÍNKY JEDNÉ ŘECKÉ BANKY
(156)
Dne 3. ledna 2013 Komise od jedné řecké banky obdržela připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Eurobank. Tato řecká banka vyjádřila názor, že rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF v zásadě představuje vítaný krok směrem ke zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému a vůči rekapitalizaci Eurobanky nevznesla žádné námitky.
(157)
Ačkoli tato banka vyjádřila svoji naprostou podporu myšlence rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, vysvětlila, že očekává,, že rekapitalizace provedená fondem HFSF bude za obdobných podmínek otevřena všem bankám, které působí v Řecku, aby se minimalizovalo narušování hospodářské soutěže a zabránilo diskriminaci,
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍM VYŠETŘOVACÍM ŘÍZENÍM
5.1 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(158)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.1.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(159)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka poznamenala, že objem kapitálu ve výši 18 miliard EUR, kterým fond HFSF v květnu 2012 rekapitalizoval čtyři největší řecké banky, byl nižší než konečná částka nutná k tomu, aby tyto banky do června 2012 postupně dosáhly poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 10 % a poměru kmenového kapitálu Tier 1 na úrovni 7 %, který byl stanoven v rámci tříletého nepříznivého zátěžového scénáře, a aby si tyto poměry udržely. Rovněž podotkla, že první překlenovací rekapitalizace je dočasná, neboť proces rekapitalizace bude dokončen navýšením základního kapitálu zmíněných čtyř bank.
(160)
Řecká banka také konstatovala, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovnictví. Podotkla, že pokud banka zůstává v soukromých rukou, její vedení pravděpodobně zůstane beze změn, zatímco pokud se vlastníkem banky stane stát (tedy fond HFSF), může fond HFSF jmenovat nové vedení, které bude v každém případě posouzeno Řeckou bankou. Řecká banka poznamenala, že průběžně posuzuje rámec pro správu a řízení společnosti, přiměřenost řízení a rizikový profil banky, aby zaručila, že nedochází k nadměrnému riskování. Rovněž podotkla, že fond HFSF již jmenoval zástupce do správní rady rekapitalizovaných bank.
(161)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka konstatovala, že rekapitalizace banky byla omezená, aby se zaručilo splnění tehdejších použitelných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Rovněž uvedla, že dlouhé období před rekapitalizacemi bylo způsobeno prudkým zhoršením podmínek pro činnost bank v Řecku a dopadem programu PSI, složitostí celého projektu a potřebou maximalizovat zapojení soukromých investorů do navyšování základního kapitálu.
(162)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, Řecká banka podotkla, že úplné provedení plánu restrukturalizace, který má být předložen Komisi, je zajištěno skutečností, že hlasovací práva fondu HFSF budou pozastavena mimo jiné v případě, že dojde k výraznému porušení plánu restrukturalizace. Řecká banka také konstatovala, že obtíže banky nebyly způsobeny ani tím, že vedení banky podcenilo rizika, ani agresivním obchodním jednáním.
5.1.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(163)
Pokud jde o vhodnost první překlenovací rekapitalizace, fond HFSF k otázce potenciálního státního zásahu v případě, že stát prostřednictvím fondu HFSF poskytne vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, poznamenal, že banky, které financuje, nejsou považovány za veřejné subjekty nebo za subjekty pod státní kontrolou a že státem nebudou kontrolovány ani poté, co je fond HFSF trvale rekapitalizuje. Fond HFSF poznamenal, že jde o zcela nezávislý subjekt soukromého práva, který se rozhoduje samostatně. Nepodléhá státní kontrole podle čl. 16C odst. 2 zákona o fondu HFSF, podle nějž úvěrové instituce, jimž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, nejsou součástí širšího veřejného sektoru. Rovněž poukázal na správní strukturu fondu HFSF.
(164)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF poznamenal, že bude respektovat samostatnost banky a nebude zasahovat do jejího denního řízení, protože jeho úloha je omezena hranicemi stanovenými zákonem o fondu HFSF. Prohlásil, že nedojde ke státnímu zásahu ani koordinaci a že rozhodnutí banky o úvěrovém procesu (mimo jiné o zajištění, stanovení cen a platební schopnosti vypůjčovatelů) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(165)
Fond HFSF poukázal na to, že zákon o fondu HFSF a dohoda o předběžném upsání stanoví vhodná ochranná opatření, aby se stávajícím soukromým akcionářům zabránilo v nadměrném riskování. Poukázal na různé prvky, např. na to, že i) fond HFSF jmenuje zástupce jako nezávislé nevýkonné členy správní rady banky a že tito zástupci jsou přítomni ve výborech, ii) fond HFSF provádí v bance hloubkovou kontrolu a iii) že po konečné rekapitalizaci budou hlasovací práva fondu HFSF omezena pouze do doby, než banka splní podmínky plánu restrukturalizace.
(166)
Pokud jde o nezbytnost první překlenovací rekapitalizace, a zejména o úroveň protiplnění za podporu, fond HFSF konstatoval, že protiplnění bylo dohodnuto se zástupci Komise, banky ECB a MMF. Tato dohodnutá úroveň zohledňovala skutečnost, že první překlenovací rekapitalizace bude do 30. září 2012 přeměněna na rekapitalizaci trvalou, přičemž tato lhůta byla stanovena v březnu 2012 v Memorandu o hospodářské a finanční politice mezi Komisí, ECB a MMF a Řeckem.
(167)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, HFSF podotkl, že opatření, která přijal, například opatření popsaná v 165. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, představují vzhledem k velkým částkám obdržené podpory a dlouhému období záchrany dostatečná ochranná opatření. Kromě toho fond HFSF prohlásil, že jsou zavedena odpovídající opatření, aby se zaručilo, že si banky, v nichž má fond HFSF podíl, navzájem nevyměňují obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, mandáty přidělené těmto zástupcům, které konkrétně brání toku informací od jednoho zástupce k druhému, a jasné interní pokyny, aby tito úředníci nepředávali bankám obchodně citlivé informace. Kromě toho fond HFSF uvedl, že nevykonává svá práva ve vztahu k bankám způsobem, který by mohl zabránit účinné hospodářské soutěži nebo tuto soutěž omezovat, narušovat či výrazně oslabovat. Na závěr fond HFSF poukázal na to, že členové jeho správní rady a jeho zaměstnanci podléhají přísným pravidlům důvěrnosti a povinnostem při správě cizího majetku a jsou, pokud jde o jeho záležitosti, vázáni ustanoveními o profesním tajemství.
5.2 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEA PROTON
(168)
Dne 5. září 2012 Řecko předložilo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které vypracovala Řecká banka a fond HFSF.
5.2.1 Připomínky vypracované Řeckou bankou
(169)
Řecká banka konstatovala, že banka Nea Proton by jako dočasná úvěrová instituce vlastněná fondem HFSF nemohla sama předložit dlouhodobější podnikatelský plán. Kromě toho Řecká banka podotkla, že bedlivě sleduje provádění obchodního plánu, který pro banku Nea Proton připravil fond HFSF a který byl předložen Komisi, aby se zaručilo, že bude možné banku Nea Proton prodat ve lhůtě stanovené zákonem.
(170)
Pokud jde o tempo růstu ziskovosti, Řecká banka podotkla, že k největší části růstu podle očekávání dojde v roce 2013 (kdy měl čistý příjem z úroků podle očekávání vzrůst na 55,3 milionů EUR ve srovnání s 22,7 miliony EUR v roce 2012), a to především v důsledku snížení celkových úrokových nákladů, a tento růst bude výsledkem dvou faktorů: přesunu termínovaných vkladů, které dříve byly velmi výnosné za lepších podmínek, a snížení celkové nesplacené částky vkladů v první polovině roku 2012 o 30 %. Kromě toho Řecká banka zdůraznila, že od roku 2013 již údaje o čistém příjmu z úroků nebudou tolik kolísat a nebudou důvodem k pochybnostem o tom, že je banka Nea Proton schopna splnit cíl.
5.2.2 Připomínky vypracované fondem HFSF
(171)
Pokud jde o nezbytnost opatření ve prospěch banky Nea Proton, fond HFSF konstatoval, že příslušným orgánem, který rozhoduje o opatřeních týkajících se řešení problémů bank, je Řecká banka a že fond HFSF provedl vklad minimálního kapitálu, který byl nutný pro regulační účely.
(172)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton, fond HFSF poukázal na řešení krizové situace, v jehož rámci musel HFSF prodat banku Nea Proton do dvou let, a souhlasil s Komisí, že banka Nea Proton by mohla být součástí většího a životaschopného subjektu. Ačkoli plán restrukturalizace banky Nea Proton byl založen na „samostatném“ modelu, fond HFSF vysvětlil, že cílem bylo usnadnit prodej této banky zvýšením její atraktivity pro investory a zlepšením jejích finančních výsledků. Fond HFSF vyjádřil názor, že kapitálové vklady nejen umožnily bance Nea Proton dodržet minimální poměr kapitálové přiměřenosti, ale také zlepšily její finanční pozici a atraktivitu pro budoucí fúzi s jinými menšími bankami. Fond HFSF rovněž poznamenal, že dodatečná kapitálové injekce byla nutná k pokrytí ztrát ze znehodnocení v souvislosti s programem PSI a rostoucími poplatky za poskytování úvěrů.
(173)
Fond HFSF konstatoval, že banka Nea Proton zlepšila své náklady financování a loajalitu vkladů. Závislost banky Nea Proton na Eurosystému se v roce 2012 zmenšila a banka zlepšila svoji likvidní pozici. Dodatečná kapitálová injekce jí pomohla snížit úrokové sazby u vkladů a zlepšit rozpětí úrokové sazby. Banka Nea Proton již znovu stanovila cenu některých úvěrových portfolií, přičemž použila stanovení cen na základě rizik s úrokovými sazbami, které výrazně převyšovaly náklady financování. Kromě toho by k plánovanému tempu růstu čistých příjmů z úroků došlo souběžně s konzervativním rozšířením v tržním segmentu zaměřeném na společnosti a zvýšením kvality portfolia.
(174)
Fond HFSF konstatoval, že v roce 2012 banka Nea Proton výrazně snížila své provozní náklady, že její jediné dvě dceřiné společnosti ukončily svoji činnost, že byla výrazně omezena její účast v pojišťovnách a že bude ukončeno její obchodování na vlastní účet.
(175)
Na závěr fond HFSF podotkl, že bude omezeno narušování hospodářské soutěže, a to vzhledem k malému podílu banky Nea Proton na celkových bankovních aktivech v Řecku a ke skutečnosti, že banka neuvažuje o agresivním přijímání vkladů.
5.3 PŘIPOMÍNKY ŘECKA K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ S BANKOU NEW TT
(176)
Dne 19. července 2013 předložilo ministerstvo financí připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT.
(177)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT1, ministerstvo financí doplnilo, že přesná hodnota aktiv a závazků, které byly převedeny na banku New TT, byla v souladu s čl. 63E odst. 6 zákona č. 3601/2007 definována na základě zprávy externích auditorů.
(178)
Pokud jde o nezbytnost opatření NTT2, ministerstvo financí konstatovalo, že Druhý program hospodářské korekce pro Řecko (druhá revize-květen 2012) vyžadoval, aby banka New TT byla do 15. července 2013 prodána třetí straně.
(179)
Pokud jde o protiplnění za opatření NTT1 a NTT2, ministerstvo financí uvedlo, že fond HFSF, který do 31. prosince 2013 vyplňuje mezeru ve financování místo fondu HDIGF, získává v případě likvidace aktiv, která zůstala ve vlastnictví banky TT, přednostní nárok před jinými nezajištěnými věřiteli a že před nárok fondu HFSF lze zařadit pouze nároky zaměstnanců na obdržení 50 % jejich vyrovnání. Proto konstatovalo, že výsledek likvidace zmíněných aktiv využije především fond HFSF, čímž se sníží náklady státu.
(180)
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky New TT, ministerstvo financí uvedlo, že tato banka musela být jako dočasná uvěrová instituce v souladu s článkem 63E zákona č. 3601/2007 prodána do dvou let od založení. Prodej banky New TT bude v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice z května 2013 dokončen do 15. července 2013, čímž se zaručí dlouhodobá životaschopnost jejích činností.
6. POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE ZÍSKANÝCH PODNIKŮ
6.1 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEA PROTON
6.1.1 Existence a částka podpory
(181)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle uvedeného ustanovení je státní podporou každá podpora poskytovaná v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
6.1.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky (opatření Pr1, Pr2 a Pr3)
(182)
Kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, který řecký stát v květnu 2009 poskytl bance Proton (opatření Pr1), řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR získané bankou Proton v dubnu 2009 (opatření Pr2) a státní záruka, která byla bance Proton poskytnuta v červenci 2010 za vydané dluhopisy v nominální hodnotě 149,4 milionů EUR (opatření Pr3), byly poskytnuty v rámci režimu podpor pro řecké banky (113). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu.
(183)
Podle závěru vyvozeného v 38. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton převezme banka Nea Proton ekonomické činnosti banky Proton. Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla pro banku Nea Proton přínosná, neboť přispěla ke stabilizaci a pokračování ekonomických činností, které na ni byly převedeny a které by jinak ustaly. Proto má Komise za to, že opatření byla přínosná pro ekonomické činnosti převedené na banku Nea Proton.
6.1.1.2 Existence podpory při pokrytí mezery ve financování banky Nea Proton (opatření NP1)
(184)
V 31. až 37. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že opatření NP1, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 38. bodě odůvodnění téhož rozhodnutí Komise měla za to, že banka Nea Proton je ekonomickým příjemcem uvedeného opatření, neboť přejímá ekonomickou činnost banky Proton, která díky obdržené podpoře nadále existuje.
6.1.1.3 Existence podpory při vkladu počátečního základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF a vkladu dodatečného základního kapitálu poskytnutém fondem HFSF v roce 2012 (opatření NP2)
(185)
V 41. až 43. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton již Komise stanovila, že kapitálový vklad fondu HFSF ve výši 250 milionů EUR a dodatečný kapitálový vklad plánovaný v době přijetí rozhodnutí, které dosáhly celkové částky 300 milionů EUR, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Jak je uvedeno v 93. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, z možného dodatečného kapitálu ve výši 300 milionů EUR fond HFSF nakonec v roce 2012 přispěl dodatečnou částkou 265 milionů EUR, a celková podpora na rekapitalizaci tak v letech 2011 a 2012 dosáhla částky 515 milionů EUR (opatření NP2).
6.1.1.4 Existence podpory při kapitálovém vkladu, který poskytl fond HFSF bance Nea Proton před jejím prodejem bance (NP3)
(186)
Komise má za to, že kapitálový vklad, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton před jejím prodejem bance a která dosáhla částky 395 milionů EUR, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(187)
Kapitálový vklad poskytl fond HFSF, tedy subjekt zřízený a financovaný Řeckem za účelem podpory bank, a vklad tudíž byl proveden za využití státních zdrojů. Kromě toho je opatření svoji povahou selektivní, jelikož kapitálový vklad je přínosný pouze pro banku Nea Proton.
(188)
Kromě toho zásah poskytuje bance Nea Proton jednoznačnou výhodu, neboť jí umožňuje, aby pokračovala ve svých bankovních činnostech. Bez kapitálové injekce by banka Nea Proton byla vyhlásila úpadek, neboť měla hluboce záporný kapitál. Za těchto okolností by bývalo nebylo možné banku Nea Proton prodat a začlenit ji do většího subjektu. Kromě toho tato rekapitalizace nesplňuje zásadu tržního investora. Naopak, rekapitalizace ve výši 395 milionů EUR umožnila prodat banku Nea Proton za cenu jednoho eura. Soukromý investor by se rozhodl rekapitalizaci neprovést a nechal by banku Nea Proton vyhlásit úpadek, čímž by ušetřil 395 milionů EUR.
(189)
Banka Nea Proton soutěží s jinými bankami včetně dceřiných společností zahraničních bank, které působí v Řecku nebo by mohly mít zájem o vstup na řecký trh. Proto kapitálová injekce ovlivňuje obchod mezi členskými státy a může narušit hospodářskou soutěž.
(190)
Komise tudíž dospěla k závěru, že kapitálový vklad do banky Nea Proton ve výši 395 milionů EUR představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Příjemce opatření NP3
(191)
Jak již bylo vysvětleno v 188. bodě odůvodnění, Komise považuje banku Nea Proton za příjemce kapitálového vkladu ve výši 395 milionů EUR, neboť jí podpora umožnila pokračovat v ekonomických činnostech v rámci banky.
(192)
Pokud jde o to, zda prodej banky Nea Proton představuje státní podporu ve prospěch banky, je třeba, aby Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008 posoudila, zda jsou splněny určité požadavky. Musí posoudit: i) zda byl postup prodeje otevřený a nediskriminační; ii) zda se prodej uskutečnil za tržních podmínek; a iii) zda finanční instituce nebo vláda stanovily co nejvyšší prodejní cenu majetku a závazků.
(193)
Banka získala akcie v bance Nea Proton, jelikož v rámci nediskriminačního nabídkového řízení, které bylo otevřené jiným bankám a finančním institucím, předložila jedinou platnou nabídku. Finanční poradce fondu HFSF se obrátil na řadu bank, finančních institucí a sponzorů a pouze čtyři z nich dali najevo, že mají zájem získat banku Nea Proton, a pouze dva z těchto subjektů, banka a hedgeový fond (114), předložily konečné nabídky. Nabídka banky byla jedinou, která vyhovovala průvodnímu dopisu HFSF.
(194)
Vzhledem k tomu, že se finanční poradce obrátil na velký počet bank a předem stanovil požadavky a časový rámec, které musely nabídky splňovat, aby byly platné, má Komise za to, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Komise tudíž dospěla k závěru, že na základě nabídkového řízení může vyloučit přítomnost podpory ve prospěch kupujícího.
(195)
Banka zaplatila jedno euro a fond HFSF se zavázal, že banku Nea Proton před prodejem rekapitalizuje. Tato záporná cena (tedy s ohledem na rekapitalizaci banky Nea Proton těsně před prodejem) nebrání tomu, aby prodejní cena odrážela tržní hodnotu podniku (115), neboť čistý vlastní kapitál banky Nea Proton byl jednoznačně záporný a podle očekávání měla banka nadále zaznamenávat ztráty. Komise nemá důvod domnívat se, že učiněná nabídka a zaplacená cena neodrážely tržní cenu podniku. V důsledku toho Komise v souladu s bodem 49 sdělení o bankovnictví z roku 2008, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a s vlastní rozhodovací praxí (116) dospěla k závěru, že daná prodejní cena byla tržní a že lze podporu ve prospěch banky vyloučit.
6.1.1.5 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(196)
Na základě 182. až 190. bodu odůvodnění má Komise za to, že opatření Pr1, Pr2 a Pr3, NP1, NP2 a NP3 splňují podmínky stanovené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy a představují státní podporu. Pokud jde o opatření Pr1, Pr2 a Pr3, Komise dospěla k závěru, že vzhledem k tomu, že opatření přispěla k pokračování činností banky Proton, které byly později převedeny na banku Nea Proton, lze mít za to, že jsou rovněž přínosná pro banku Nea Proton, která tyto činnosti převzala. Jak je již uvedeno v 184. bodě odůvodnění, příjemcem opatření NP1 je banka Nea Proton, která převzala činnosti od banky Proton. Kromě toho je banka Nea Proton také příjemcem opatření NP2 a NP3.
(197)
Komise proto dospěla k závěru, že činnosti banky Nea Proton obdržely státní podporu ve formě kapitálové podpory ve výši 2 111,6 milionů EUR (opatření Pr1, NP1, NP2 a NP3), která doplnila státní záruky ve výši 149,4 milionů EUR (opatření Pr3) a řecké státní cenné papíry v hodnotě 78 milionů EUR (opatření Pr2), jak je shrnuto v tabulce 9.
Tabulka 9
Přehled celkové podpory obdržené bankami Proton a Nea Proton
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky Proton
Pr1
Rekapitalizace
80
Činnosti banky Nea Proton
NP1
Financování mezery ve financování z PB na NPB
1 121,6
NP2
Rekapitalizace
515
NP3
Rekapitalizace
395
Celková poskytnutá kapitálová podpora
2 111,6
Příjemce podpory
Opatření
Povaha podpory
Činnosti banky Proton
Pr2
Úvěr ve formě dluhopisů
78
Pr3
Záruka
149,4
Celková poskytnutá podpora v oblasti likvidity
227,4
6.1.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(198)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(199)
Komise uznala, že světová finanční krize může být příčinou vážné poruchy v hospodářství členského státu a že opatření, která podporují banky, mohou takovou poruchu napravit. To potvrdilo také sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Komise se i nadále domnívá, že požadavky na schválení státní podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny vzhledem k tomu, že opět vzniklo napětí na finančních trzích. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (117) a sdělení o bankovnictví z roku 2013 (118).
(200)
Pokud je o řecké hospodářství, Komise v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky, jakož i ve schváleních opatření státní podpory, kterou Řecko poskytlo jednotlivým bankám (119), uznala, že v řeckém hospodářství existuje hrozba vážné poruchy a že státní podpora bank je k odstranění této poruchy vhodná. Proto by právním základem pro posouzení opatření podpory měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(201)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti:
a) vhodnost: podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle nápravy vážné poruchy v hospodářství; toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné;
b) nezbytnost: výše a podoba opatření podpory musí být nezbytné k dosažení cíle; proto se musí jednat o minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle, a opatření musí mít podobu, která je pro nápravu poruchy nejvhodnější;
c) přiměřenost:: kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(202)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci (120) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u kapitálových injekcí ze strany státu.
(204)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (121) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace banky podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 7.
6.1.3 Posouzení slučitelnosti opatření podpory podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o rekapitalizaci
6.1.3.1 Slučitelnost opatření Pr1, Pr2 a Pr3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(205)
Opatření Pr1, Pr2 a Pr3 byla poskytnuta v rámci režimu podpor pro řecké banky. Opatření, která zmíněný režim obsahuje, již byla posouzena a bylo shledáno, že jsou slučitelná s vnitřním trhem, a to v rozhodnutí Komise ze dne 19. listopadu 2008.
6.1.3.2 Slučitelnost opatření NP1 a NP2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(206)
Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton schválila opatření NP1 a NP2 jako podporu na záchranu. Jak je však uvedeno v 142. bodě odůvodnění, Komise vyjádřila obavy, zda je částka opatření NP2 nezbytná a zda bude banka Nea Proton sama schopna obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a proto zpochybnila, zda je možnost samostatné obnovy nejlevnější dostupnou možností. Tyto obavy byly rozptýleny prodejem banky Nea Proton bance dne 15. července 2013. Jelikož banka Nea Proton byla bance prodána otevřeným, transparentním a nediskriminačním způsobem, je částka, kterou banka zaplatila, považována za tržní cenu. V důsledku toho byla částka vlastního kapitálu, kterou stát do banky před prodejem vložil, nezbytná, aby byl prodej úspěšný. S ohledem na plán restrukturalizace, který banka předložila Komisi, se začleněním banky Nea Proton do činností banky vyřeší otázky dlouhodobé životaschopnosti banky Nea Proton.
6.1.3.3 Slučitelnost opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.1.3.3.1 Vhodnost
(207)
Pokud jde o vhodnost opatření NP3, tedy kapitálové injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl bance Nea Proton předtím, než byla prodána bance, Komise se domnívá, že opatření je vhodné, protože pomohlo bance Nea Proton k tomu, aby pokračovala ve svých činnostech. Tyto činnosti by bez podpory fondu HFSF ustaly, protože banka Nea Proton měla v době prodeje bance záporný vlastní kapitál a nadále zaznamenávala ztráty. Žádná banka by banku Nea Proton nebyla koupila bez předchozí rekapitalizace. Opatření proto zaručuje, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Na tomto základě Komise konstatuje, že opatření je vhodné jako podpora na záchranu.
6.1.3.3.2 Nezbytnost
(208)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že kapitálový vklad musí představovat minimum nezbytné k dosažení tohoto cíle.
(209)
Jak Řecká banka uvedla v dopise ze dne 19. července 2013, pokud by banka Nea Proton bývala vyhlásila úpadek, mohla tím vzniknout nákaza, která by bývala podnítila novou systémovou krizi a oslabila důvěru, která byla v poslední době v bankovním systému obnovena po dokončení procesu rekapitalizace. Komise se domnívá, že tyto prvky finanční stability podporují nezbytnost opatření NP3.
(210)
Pokud jde o rozsah zásahu, částka 395 milionů EUR byla určena prostřednictvím otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Banka dokončila hloubkovou kontrolu banky Nea Proton. Nabídka banky, která vyžadovala, aby banka Nea Proton byla dříve, než ji banka koupí, rekapitalizována, byla vypočtena tak, aby splňovala minimální kapitálový poměr ve výši 9 % a aby umožňovala vytvořit zásoby ve výši dodatečných 119 milionů EUR vzhledem k očekávaným dalším ztrátám z úvěrů a očekávaným ztrátám před zdaněním do roku 2016. Komise dospěla k závěru, že podpora ve výši 395 milionů EUR byla nezbytná.
(211)
Pokud jde o protiplnění za podporu, vzhledem k tomu, že prodejní cena je stanovena na jedno euro, fond HFSH nezíská zpět žádné finanční prostředky. Jeho příspěvek se podobá grantu. Jak je uvedeno v bodě 44 sdělení o rekapitalizaci, rekapitalizaci bez dostatečného protiplnění lze přijmout pouze v případě, že banky, jež se dostaly do problémů, nemohou žádné protiplnění zaplatit. Komise má za to, že to je případ banky Nea Proton. Neexistence protiplnění v souladu se sdělením o rekapitalizaci vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace.
(212)
Závěr tedy je, že opatření jako podpora na záchranu je jak svojí částkou, tak podobou nezbytné k omezení narušování řeckého bankovního systému a hospodářství jako celku.
6.1.3.3.3 Přiměřenost
(213)
Komise podotýká, že po fúzi formou převzetí banky Nea Proton bankou byly na banku převedeny ekonomické činnosti banky Nea Proton. Skutečnost, že podpora tyto ekonomické činnosti zachránila, by teoreticky mohla narušovat hospodářskou soutěž. Komise však poukazuje na malou velikost banky Nea Proton a na proces prodeje, v němž měli soutěžící možnost předložit nabídku na koupi banky Nea Proton. Ekonomické činnosti banky Nea Proton budou navíc ihned po převodu v plném rozsahu začleněny do banky a přestanou existovat jako samostatná ekonomická činnost nebo konkurent. Komise proto dospěla k závěru, že podpora nijak neoprávněně nenarušuje hospodářskou soutěž.
6.1.3.3.4 Závěr ohledně souladu opatření NP3 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o restrukturalizaci
(214)
Komise tudíž dospěla k závěru, že opatření NP3 je vhodné, nezbytné a vzhledem k hloubkové restrukturalizaci, která je pro banku, jež nyní obsahuje ekonomické činnosti banky Nea Proton, naplánována, přiměřené z hlediska zamýšleného cíle.
6.1.4 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o restrukturalizaci
(215)
V 60., 61., 78. a 79. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, které se týká opatření NP1 a NP2, Komise poznamenala, že banka Nea Proton pravděpodobně nebude schopna poskytnout protiplnění za obdrženou státní podporu, a zdůraznila, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace. V 211. bodě odůvodnění Komise v souvislosti s protiplněním za opatření NP3 poznamenala, že vzhledem k tomu, že prodejní cena banky Nea Proton je stanovena na jedno euro, fond HFSF nezíská zpět nic z 395 milionů EUR, které do banky vložil těsně před jejím prodejem (opatření NP3). Kromě toho Řecko zpětně nezíská nic z preferenčních akcií, které bance Nea Proton vydalo v květnu 2009, jelikož akciové pohledávky, které s nimi souvisely, byly ponechány v bance Proton, která vyhlásila úpadek. Komise proto dospěla k závěru, že neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.1 Dlouhodobá životaschopnost činností banky Nea Proton prostřednictvím prodeje
(216)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se banka v obtížích není schopna hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě. Členské státy proto mohou stimulovat odchod neživotaschopných aktérů z trhu a zároveň umožnit, aby se proces odchodu uskutečnil v přiměřeném časovém rámci, který zachovává finanční stabilitu.
(217)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka Nea Proton schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost, a poukázala na synergické účinky, kterých by mohlo být dosaženo integrací této banky do většího finančního subjektu.
(218)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho bylo v souladu s Memorandem o hospodářské a finanční politice nutné dosáhnout hlubší konsolidace bankovního sektoru a fond HFSF musel banku Nea Proton prodat do 15. července 2013.
(219)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Proto je díky tomu, že činnosti banky Nea Proton byly převedeny na banku, možné zachovat jejich dlouhodobou životaschopnost. Kromě toho skutečnost, že banka Nea Proton je v plném rozsahu začleněna do banky a přestává existovat jako samostatný konkurent, představuje hloubkovou restrukturalizaci, která je nutná v důsledku nedostatečného protiplnění za státní podporu.
6.1.4.2 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(220)
V rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly náklady na restrukturalizaci omezeny na minimum. Tyto pochybnosti vycházely ze zjištění, že banka Nea Proton se nedokáže sama vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, aniž by jí přitom vznikly vysoké náklady. Začleněním banky Nea Proton do banky, tedy do většího subjektu s infrastrukturou IT a strukturou pro řízení rizik, jsou tyto obavy rozptýleny. Prodej bance přispívá k omezení nákladů na restrukturalizaci na minimum.
(221)
Pokud jde o příspěvek akcionářů a držitelů podřízeného dluhu k nákladům na restrukturalizaci, Komise již v 77. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky Nea Proton, ale zůstali v bance Proton, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže mezi akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
6.1.4.3 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(222)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(223)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise bere na vědomí částku celkové podpory obdržené ve formě kapitálu ve výši 2 111,6 milionů EUR (Pr1, NP1, NP2, NP3), která doplnila státní podporu v oblasti likvidity ve výši 149,4 milionů EUR (Pr3) a řecké státní cenné papíry ve výši 78 milionů EUR (Pr2). Opatření Pr1 odpovídalo v té době 4,6 % rizikově vážených aktiv banky Proton. Opatření NP1, tedy financování mezery ve financování v důsledku převodu činností z banky Proton na banku Nea Proton, odpovídalo přibližně 36 % rizikově vážených aktiv banky Proton na konci roku 2010 nebo 84 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklad počátečního základního kapitálu, který fond HFSF poskytl bance Nea Proton a která byla součástí opatření NP2, odpovídala přibližně 18,8 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton v době jejího založení. Vklady dodatečného základního kapitálu, které byly součástí opatření NP2, odpovídaly přibližně 34,2 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. prosinci 2012 (122)). Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton, opatření NP1 a NP2 představovala více než 50 % rizikově vážených aktiv banky Proton nebo více než 130 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton. Základní kapitálová injekce před prodejem bance, tedy opatření NP3, odpovídala přibližně 48,7 % rizikově vážených aktiv banky Nea Proton (na základě údajů k 31. květnu 2013). Tyto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vybízejí k výraznému omezení přítomnosti příjemce podpory na trhu.
(224)
Pokud jde o trh, na němž banka Nea Proton provozovala svoji činnosti, Komise v 82. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou Nea Proton uvedla, že banka Proton je velmi malá (přibližně 1 % podílu na trhu z celkových aktiv řeckých bank), a proto jsou aktiva a závazky banky Proton, které byly převedeny na banku Nea Proton, ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance Nea Proton byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(225)
Kromě toho byly činnosti banky Nea Proton nabídnuty konkurentům v otevřené aukci. Po prodeji přestala banka Nea Proton existovat jako samostatný konkurent, neboť byla v plném rozsahu začleněna do banky.
(226)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k malé velikosti banky Nea Proton, otevřenému procesu prodeje a ke skutečnosti, že banka Nea Proton nebude nadále existovat jako samostatný konkurent, nedochází navzdory velmi vysoké částce podpory a neexistenci protiplnění k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.1.4.4 Závěr ohledně slučitelnosti se sdělením o restrukturalizaci
(227)
Na základě analýzy v 216. až 226. bodě odůvodnění výše Komise dospěla k závěru, že prodej banky Nea Proton a její začlenění do banky zaručují, že banka Nea Proton bude dlouhodobě životaschopná, že je podpora omezena na nezbytné minimum a že nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(228)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 7 by proto měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
6.2 POSOUZENÍ PODPORY TÝKAJÍCÍ SE BANKY NEW TT
6.2.1 Existence a částka podpory
(229)
Komise musí posoudit, zda opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.1 Existence podpory u pokrytí mezery ve financování převedených aktiv a závazků banky T (opatření T)
(230)
V 26. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou T již Komise stanovila, že opatření T, tedy zásah v rámci programu pro řešení problémů bank fondů HDIGF a HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování u aktiv a závazků převedených na banku TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Ve 33. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí měla Komise za to, že ekonomické činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, jsou příjemcem státní podpory, neboť díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.2 Existence podpory u rekapitalizace provedené v rámci rekapitalizačního opatření pro banku TT (opatření TT)
(231)
Kapitálová injekce ve výši 224,96 milionů EUR, kterou řecký stát poskytl bance TT (opatření TT), byla poskytnuta v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky (123). V rozhodnutí o schválení uvedeného režimu Komise dospěla k závěru, že opatření poskytnutá v rámci režimu představují státní podporu. Opatření TT tudíž představovalo podporu ve prospěch banky TT.
(232)
Jak Komise uvedla v 98. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, banka New TT převzala ekonomické činnosti, které byly dříve prováděny v bance TT včetně banky T.
6.2.1.3 Existence podpory u financování mezery ve financování banky New TT (opatření NTT1)
(233)
V 53. až 57. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT1, tedy zásah fondu HFSF s cílem pokrýt mezeru ve financování banky New TT, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V 54. bodě odůvodnění uvedeného rozhodnutí Komise měla za to, že banka New TT je ekonomickým příjemcem, neboť přejímá ekonomické činnosti banky TT, které díky obdržené podpoře nadále existují.
6.2.1.4 Existence podpory u vkladu počátečního základního kapitálu (opatření NTT2)
(234)
V 49. až 52. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT již Komise stanovila, že opatření NTT2, tedy vklad počátečního základního kapitálu fondem HFSF ve výši 500 milionů EUR ve prospěch banky New TT, představuje státní podporu pro banku New TT ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.2.1.5 Existence podpory pro banku jako nabyvatele banky New TT
(235)
Banka získala akcie banky New TT v rámci otevřeného a nediskriminačního nabídkového řízení. Podle informací, které byly dne 15. července 2013 obdrženy od řeckých orgánů, se finanční poradce obrátil na značný počet zahraničních a řeckých bank a investorů a pouze čtyři největší řecké banky předložily konečné nabídky. Na základě skutečnosti, že se finanční poradce obrátil na značný počet bank, může Komise vyvodit závěr, že nabídkové řízení bylo otevřené a nediskriminační. Nabídka banky byla vzhledem k částce a druhu nabídky považována za nejlepší.
(236)
Konkrétněji banka souhlasila s tím, že fond HFSF zaplatí celkovou částku 681 milionů EUR ve formě nově vydaných kmenových akcií. Druhá nejvyšší nabídka byla nabídka hotovosti ve výši 500 milionů EUR. Byla tedy o 26,58 % nižší než nabídka banky. Podle dopisu Řecké banky ze dne 8. července 2013 nelze nabídku hotovosti předloženou domácí bankou zohlednit, pokud je tato banka dosud závislá na financování z Eurosystému, a zejména pokud je příjemcem nouzové pomoci v oblasti likvidity. Druhá nejvyšší nabídka tudíž nesplňovala požadavky Řecké banky.
(237)
Rovněž je třeba podotknout, že podle prodejní smlouvy fond HFSF obdržel 1 418,75 milionů nových kmenových akcií banky za nabídkovou cenu 0,48 EUR za akcii (124). Účast fondu HFSF v bance vzrostla z 93,55 % na 95,23 %.
(238)
Komise proto dospěla k závěru, že nákup nepředstavuje podporu pro kupujícího.
6.2.1.6 Závěr o existenci podpory
(239)
Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že opatření T, TT, NTT1 a NTT2 představují státní podporu. Pokud jde o opatření T, Komise dospěla k závěru, že podpora zvýhodnila činnosti banky T, neboť tyto činnosti byly převedeny na banku TT a později na banku New TT. Pokud jde o opatření TT, Komise dospěla k závěru, že zvýhodnilo činnosti banky TT, které byly převedeny na banku New TT. Příjemcem opatření NTT1 a NTT2 je banka New TT.
(240)
Komise proto dospěla k závěru, že na ekonomické činnosti banky T, které převzala banka TT a později banka New TT, byla poskytnuta rekapitalizační podpora ve výši 677 milionů EUR, zatímco na činnosti prováděné bankou TT, které převzala banka New TT, byla poskytnuta státní podpora ve formě kapitálové podpory ve výši 4 457,96 milionů EUR (opatření TT, NTT1 a NTT2).
Tabulka 10
Přehled celkové podpory obdržené bankami T, TT a New TT
Příjemce podpory
Opatření
Popis
Částka podpory (v milionech EUR)
Činnosti banky T
T
Financování mezery ve financování z T na TT
677
Činnosti banky TT
TT
Rekapitalizace
224,96
Činnosti banky New TT
NTT1
Financování mezery ve financování z banky TT na New TT
3 732,6
NTT2
Počáteční základní kapitál
500
6.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(241)
Ustanovení č. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy zmocňuje Komisi, aby podpory považovala za slučitelné s vnitřním trhem, pokud mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(242)
Jak je vysvětleno v 199. a 200. bodě odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory pro řecké banky by v současnosti měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(243)
Jak je vysvětleno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(244)
Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(245)
Sdělení o rekapitalizaci (125) stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových injekcí.
(246)
Na závěr Komise ve sdělení o restrukturalizaci (126) vysvětlila, jak bude posuzovat plány restrukturalizace. Při posuzování plánu restrukturalizace bank podle sdělení o restrukturalizaci Komise zohlední všechna opatření uvedená v tabulce 8.
6.2.3 Slučitelnost opatření podpory se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
6.2.3.1 Slučitelnost opatření T se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(247)
Pokud jde o opatření T, v rozhodnutí o bance T Komise konstatovala, že zásah splňuje požadavky čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, a rozhodla, že zásah je slučitelný s vnitřním trhem z důvodů finanční stability po dobu šesti měsíců od data přijetí uvedeného rozhodnutí. Řecké orgány do konce tohoto šestiměsíčního období nepředložily aktualizovaný plán restrukturalizace banky TT, který by zohlednil začlenění činností banky T do banky TT. V 83. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT však Komise konstatovala, že toto opomenutí je pochopitelné, neboť mezitím bylo přijato rozhodnutí o vyřešení krizové situace banky TT. Vzhledem k tomu, že řecké orgány v lednu 2013 předložily plán restrukturalizace banky New TT a v březnu 2013 jej aktualizovaly, přičemž jak původní plán, tak aktualizace se zabývají činnostmi, které byly převedeny z banky T na banku TT, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT opatření T dočasně schválila jako podporu na záchranu, dokud nebude přijato konečné rozhodnutí o opatřeních T, TT, NTT1 a NTT2.
6.2.3.2 Slučitelnost opatření TT se sdělením o bankovnictví z roku 2008
(248)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 (127) dospěla Komise k závěru, že opatření TT, jež bylo poskytnuto v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí režimu podpor pro řecké banky, je slučitelnou podporou na záchranu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 neodkazovalo na sdělení o rekapitalizaci, jelikož toto sdělení tehdy ještě nebylo přijato.
6.2.3.3 Slučitelnost opatření NTT1 a NTT2 se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o rekapitalizaci
(249)
Již v rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise dočasně schválila opatření NTT1 a NTT2 jako podporu na záchranu.
6.2.4 Slučitelnost opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
6.2.4.1 Neexistence odpovídajícího protiplnění za podporu: je třeba je zohlednit v rámci posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(250)
Ve 45. bodě odůvodnění rozhodnutí o bance T Komise poznamenala, že fondy HDIGF a HFSF pravděpodobně nezískají zpět žádné prostředky a že financování mezery ve financování z banky T na banku TT se proto podobá grantu. Kromě toho, jak konstatuje 101. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, fond HFSF může očekávat, že získá zpět pouze část svého vkladu počátečního základního kapitálu ve výši 500 milionů EUR (opatření NTT2). Kromě toho Komise poznamenala, že fondu HFSF nebude poskytnuto žádné protiplnění za financování mezery z banky TT na banku New TT (opatření NTT1) a že existuje jen velmi nízká pravděpodobnost, že fond HFSF získá zpět část z 3,7 miliard EUR. Na závěr Komise podotýká, že stát s nejvyšší pravděpodobností nezíská zpět žádnou částku v souvislosti s opatřením TT, neboť jeho akciové pohledávky týkající se preferenčních akcií vydaných v květnu 2009 zůstaly v bance TT, která vyhlásila úpadek.
(251)
Jak je uvedeno v 77. a 102. bodě odůvodnění o zahájení řízení s bankou New TT, neexistence protiplnění vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.2 Zajištění dlouhodobé životaschopnosti činností banky New TT prostřednictvím prodeje
(252)
Bod 21 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že pokud se úvěrová instituce v obtížích nemůže hodnověrně vrátit k dlouhodobé životaschopnosti, mělo by se uvažovat o její řádné likvidaci či dražbě.
(253)
V oddíle 3.2.4.1 rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT Komise vyjádřila vážné pochybnosti o tom, zda je banka New TT schopna sama obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost a zda dokáže dosáhnout plánovaného růstu příjmů. Kromě toho poukázala na to, že banka New TT přijala pouze omezený počet opatření k tvorbě zisku a že nepřijala opatření ke snížení nákladů na zaměstnance a k racionalizaci sítě poboček. Rovněž poukázala na součinnost, jíž by mohlo být dosaženo začleněním banky New TT do většího finančního subjektu.
(254)
V tomto ohledu bod 17 sdělení o restrukturalizaci vysvětluje, že pokud je kupující podnik životaschopný a schopný převzetí banky ve špatném finančním stavu absorbovat, pak může prodej banky ve špatném finančním stavu jiné finanční instituci přispět k obnovení dlouhodobé životaschopnosti a napomoci obnovení důvěry na trhu. Kromě toho byl s ohledem na veřejný zájem a finanční stabilitu, jakož i na ochranu aktiv fondu HFSF prodej banky New TT podle Memoranda o hospodářské a finanční politice prioritní akcí.
(255)
Jak je uvedeno v oddíle 7.5.2, banku lze na základě jejího plánu restrukturalizace považovat za životaschopný subjekt. Díky tomu, že činnosti banky New TT byly převedeny na banku, je proto možné zachovat dlouhodobou životaschopnost těchto činností. Banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent. Dne 14. dubna 2014 byla dokončena provozní fúze banky New TT a banky. Bude o několik poboček zeštíhlena síť poboček s názvem „Hellenic Postbank“ (banka si hodlá značku „Hellenic Postbank“ ponechat pro některé pobočky, zatímco značka „T-bank“ zanikne a síť poboček „T-bank“ bude zakrátko zcela uzavřena) a správní a jiné centrální funkce banky New TT budou v plném rozsahu operačně začleněny do banky. Komise dospěla k závěru, že plán restrukturalizace zaručuje, že bude provedena hloubková restrukturalizace vyžadovaná v důsledku nedostatečného protiplnění.
6.2.4.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(256)
Obavy Komise vyjádřené v 99. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT, zda náklady na restrukturalizaci v důsledku toho, že se banka New TT restrukturalizovala samostatně, nevzrostly, byly rozptýleny režimem dobrovolného odchodu z trhu (128), který banka New TT samostatně provedla v červenci 2013, a prodejem banky New TT bance. Přesněji řečeno, racionalizace sítě poboček, plné začlenění banky T a plné provozní začlenění banky New TT do banky minimalizují náklady na restrukturalizaci.
(257)
Pokud jde o sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu, Komise již v 100. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT stanovila, že akcionáři a držitelé podřízeného dluhu nebyli převedeni do banky New TT, ale zůstali v bance TT, tedy v subjektu, který vyhlásil úpadek. Komise proto měla za to, že bylo zajištěno dostatečné sdílení zátěže akcionáři a držiteli podřízeného dluhu.
(258)
Z toho důvodu se Komise domnívá, že náklady na restrukturalizaci jsou omezeny na minimum a že bylo dosaženo dostatečného sdílení zátěže. Jak již bylo vysvětleno v 251. bodě odůvodnění, neexistence protiplnění však vyvolává potřebu hloubkové restrukturalizace jak z hlediska opatření pro zajištění životaschopnosti, tak opatření, která by omezila narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(259)
Pokud jde o opatření, která mají omezit narušování hospodářské soutěže, bod 30 sdělení o restrukturalizaci stanoví: „Jako východisko pro posouzení, zda jsou taková opatření potřebná, považuje Komise velikost, rozsah a dosah činností, které by dotyčná banka vyvíjela při provádění hodnověrného plánu restrukturalizace. Povaha a forma takových opatření bude záležet na dvou kritériích: zaprvé na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.“
(260)
Pokud jde o částku obdržené podpory, Komise připomíná, že v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poznamenala, že banka New TT obdržela podporu ve výši 4,6 miliard EUR (opatření NTT1 a NTT2), což představuje více než 70 % rizikově vážených aktiv banky TT a více než 90 % rizikově vážených aktiv banky New TT. Kromě toho Komise konstatovala, že banka TT (tedy právní subjekt, jenž dříve provozoval činnosti, které převzala banka New TT) dříve obdržela podporu v rámci režimu podpor pro řecké banky (129). Banka TT obdržela první kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR ve formě preferenčních akcií (opatření TT), což se rovnalo 2,9 % jejích tehdejších rizikově vážených aktiv. Kromě toho po vyřešení krizové situace banky T obdržely činnosti banky T, které byly převedeny na banku TT, podporu na řešení problémů ve výši přibližně 678 milionů EUR (opatření T), což se rovnalo 37,7 % rizikově vážených aktiv banky T k referenčnímu datu fúze (31. března 2011). Takovéto částky podpory v kombinaci s neexistencí protiplnění vyvolávají nutnost hloubkové restrukturalizace.
(261)
Na druhé straně Komise v 104. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT poukázala na okolnosti, za nichž byla podpora poskytnuta. Přesněji řečeno, značná část ztrát, které vznikly bance TT v posledních letech, podle všeho nepochází z riskování, ale z držení dluhopisů ŘSDL. Komise rovněž konstatovala, že vysoké ztráty z úvěrů poskytovaných domácnostem a společnostem jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Zdá se tedy, že podpora jen málo narušuje hospodářskou soutěž. Komise však konstatovala, že banka TT v poměru ke své velikosti drží mnohem více dluhopisů ŘSDL než jiné řecké banky, což je faktor, v němž se projevuje nepřiměřené riskování.
(262)
Jak již bylo podotknuto, banka New TT přestává existovat jako samostatný konkurent, který samostatně určuje svou politiku. Plán restrukturalizace banky vychází z předpokladů plného začlenění banky New TT do banky, a to i přesto, že banka bude pro některé pobočky a produkty nadále používat značku „Hellenic Postbank“.
(263)
Pokud jde o trh, na němž banka New TT provozovala svoji činnost, Komise v 106. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s bankou New TT uvedla, že banka TT je středně velká (přibližně 6 % z hlediska vkladů) a že aktiva a závazky banky TT, které byly převedeny na banku New TT, jsou ve srovnání s velikostí řeckého bankovního systému poměrně malé. Proto dospěla k závěru, že navzdory výjimečně vysoké částce podpory lze narušení hospodářské soutěže způsobená tím, že bance New TT byla poskytnuta podpora, považovat za omezená.
(264)
Plánované zeštíhlení sítě poboček „Hellenic Postbank“, v jehož rámci došlo ke snížení celkového počtu poboček ze 196 na 50 (130), dále potvrzuje posouzení uvedené v 263. bodě odůvodnění, že narušení hospodářské soutěže v důsledku podpory poskytnuté bance New TT lze považovat spíše za omezená.
(265)
Kromě toho byly činnosti banky New TT nabídnuty konkurentům v otevřené a nediskriminační aukci.
(266)
Značná část opatření podpory NTT1 a NTT2 byla nezbytná v důsledku prominutí dluhu ve prospěch státu (ve formě programu PSI) a kvůli mimořádně dlouhé recesi, spíše než v důsledku nevhodných úvěrových praktik. Kromě toho byl rozsah činností banky New TT malý, proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační a banka New TT nebude nadále existovat jako samostatný konkurent. Proto Komise dospěla k závěru, že navzdory vysoké částce podpory a neexistenci odpovídajícího protiplnění za poskytnutou státní podporu nedochází k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
6.2.4.5 Závěr ohledně slučitelnosti opatření T, TT, NTT1 a NTT2 se sdělením o restrukturalizaci
(267)
Komise dospěla k závěru, že prodej banky New TT bance a související restrukturalizace zaručují dlouhodobou životaschopnost banky New TT, omezují podporu na nezbytné minimum a brání neoprávněnému narušování hospodářské soutěže.
(268)
Všechna opatření podpory uvedená v tabulce 8 by měla být prohlášena za slučitelná s vnitřním trhem.
7. POSOUZENÍ PODPORY POSKYTNUTÉ BANCE
7.1 EXISTENCE A ČÁSTKA PODPORY
(269)
Komise musí stanovit existenci státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1 Existence podpory v opatřeních poskytnutých v rámci režimu podpor pro řecké banky
7.1.1.1 Státní podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů (opatření L1)
(270)
Již v rozhodnutích, jimiž schvaluje a prodlužuje režim podpor pro řecké banky (131), Komise stanovila, že podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci tohoto režimu představuje podporu. Nesplacená částka záruk dosáhla k 15. dubnu 201113 600 milionů EUR a ke 30. listopadu 201313 932 milionů EUR. Budoucí podpora v oblasti likvidity poskytnutá v rámci režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2 Státní rekapitalizace poskytnutá v rámci režimu rekapitalizace (opatření A)
(271)
Již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpor pro řecké banky Komise konstatovala, že rekapitalizace, které mají být provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, které je součástí uvedeného režimu, budou představovat podporu. Banka obdržela 950 milionů EUR ve formě preferenčních akcií, které představují přibližně 2 % rizikově vážených aktiv banky (132).
(272)
V roce 2010 Řecko provedlo řadu změn v technických parametrech těchto preferenčních akcií. Vzhledem k tomu, že změny zvyšují protiplnění ze strany státu a zavádějí automatické navýšení kuponu o 2 % ročně, pokud nejsou preferenční akcie splaceny do pěti let, Komise dospěla k závěru, že změny v technických parametrech neposkytují bance žádnou výhodu, a tudíž nezahrnují dodatečnou státní podporu.
7.1.2 Existence podpory v případě pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(273)
Komise v 51. bodě sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytují-li centrální banky finanční prostředky finančním institucím, nejedná se o podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Vzhledem k tomu, že pomoc NPL se státní zárukou, která byla poskytnuta bance, čtyři zmíněné kumulativní podmínky nesplňuje, zejména proto, že obsahuje státní záruku a je udělena ve spojení s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(274)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou splňuje podmínky vymezené v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Zaprvé, protože toto opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch Řecké banky, veškeré ztráty ponese stát. Opatření tudíž využívá státní zdroje. Pomoc NPL umožňuje bankám získat finanční prostředky v době, kdy nemají přístup k velkoobchodním trhům financování a k řádným operacím Eurosystému zaměřeným na refinancování. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance tudíž banku zvýhodňuje. Vzhledem k tomu, že je pomoc NPL omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. A jelikož NPL se státní zárukou umožňuje bance, aby nadále provozovala své činnosti na trhu, a brání jí v tom, aby se dostala do insolvence a musela opustit trh, narušuje hospodářskou soutěž. Vzhledem k tomu, že banka působí v jiných členských státech a že finanční instituce z jiných členských států působí nebo by mohly mít zájem působit v Řecku, výhoda poskytnutá bance ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
(275)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Částka pomoci NPL se státní zárukou se postupem času měnila. K 31. prosinci 2012 dosáhla přibližně 12 miliard EUR.
7.1.3 Existence podpory v opatřeních poskytnutých prostřednictvím HFSF
7.1.3.1 První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(276)
Již v oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál dosáhl částky 3 970 milionů EUR.
7.1.3.2 Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(277)
Opatření B2 bylo provedeno s využitím zdrojů fondu HFSF, které, jak je vysvětleno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zahrnují státní zdroje.
(278)
Pokud jde o existenci výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která jí umožňuje nadále fungovat na trhu a zajišťuje jí přístup k finančním prostředkům Eurosystému. Kromě toho protiplnění za opatření B2 je tvořeno úroky z obligací EFSF a dodatečným poplatkem ve výši 1 %. Jelikož protiplnění je zjevně nižší než protiplnění u podobných kapitálových nástrojů na trhu, banka by za těchto podmínek zcela jistě nedokázala na trhu získat takový kapitál. Proto opatření B3 poskytlo bance výhodu ze státních zdrojů. Vzhledem k tomu, že opatření bylo k dispozici pouze bance, mělo selektivní povahu.
(279)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky, neboť bance byly poskytnuty finanční prostředky nutné k tomu, aby nadále plnila kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B2 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(280)
Komise považuje opatření B2 za státní podporu. Bylo jako podpora oznámeno vnitrostátními orgány. Obdržený kapitál dosáhl částky 1 341 milionů EUR.
7.1.3.3 Písemný závazek (opatření B3)
(281)
V rámci opatření B3 se fond HFSF zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál nutný k dokončení rekapitalizace banky, a to v částce požadované Řeckou bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF obdrží své zdroje od státu. Komise proto dospěla k závěru, že písemný závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně vymezeny a omezeny řeckým právním řádem. Proto lze použití těchto státních prostředků přičíst státu. HFSF se zavázal, že bance poskytne dodatečný kapitál ve výši až 528 milionů EUR.
(282)
Písemný závazek poskytl bance výhodu, neboť ujistil její vkladatele, že banka bude schopna získat celou částku kapitálu, kterou získat musela, tedy že jí fond HFSF poskytne kapitál, pokud se jí nepodaří získat jej na trhu. Závazek také usnadňuje získání soukromého kapitálu na trhu, protože investoři mají jistotu, že pokud banka nedokáže získat část kapitálu na trhu, fond HFSF jí jej poskytne. Žádný soukromý investor by nebyl poskytl jakýkoli závazek dříve, než by byly známy podmínky rekapitalizace, a v té době banka neměla přístup ke kapitálovému trhu.
(283)
Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření B3 rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy a naruší hospodářskou soutěž.
(284)
Opatření B3 proto představuje podporu a dne 27. prosince 2012 bylo řeckými orgány jako takové oznámeno.
7.1.3.4 Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4)
(285)
Jarní rekapitalizace v roce 2013 (opatření B4) spočívá v přeměně první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a písemného závazku (opatření B3) na rekapitalizaci trvalou ve výši 5 839 milionů EUR v kmenových akciích. Jelikož opatření B4 spočívá v přeměně podpory, která již byla poskytnuta, zahrnuje státní prostředky, ale nezvyšuje nominální částku podpory. Opatření však zvyšuje výhodu banky (a tudíž narušení hospodářské soutěže), protože jde o trvalou, nikoli dočasnou rekapitalizaci jako v případě opatření B1 a B2. Ve srovnání s opatřením B3, které představuje pouhý závazek, a nikoli skutečnou rekapitalizaci, opatření B4 zvýšilo kapitálovou přiměřenost banky, a proto bance poskytlo další výhodu.
(286)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám, které provozují svoji činnost v Řecku. Pokud jde o narušení hospodářské soutěže a dopad na obchod, Komise např. podotýká, že podpora umožnila bance nadále provádět operace v jiných členských státech, např. v Rumunsku nebo Bulharsku. Likvidace banky by bývala vedla k ukončení jejích činností v zahraničí, a to prostřednictvím likvidace těchto činností nebo prodejem podniků. Kromě toho banka svými pojišťovacími činnostmi v Řecku konkuruje činnostem dceřiných společností pojišťoven z jiných členských států. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření B4 tudíž představuje státní podporu.
7.1.3.5 Závěr o opatřeních B1, B2, B3 a B4
(287)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka státní podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 5 839 milionů EUR, což se rovnalo částce státní podpory, kterou fond HFSF skutečně vyplatil bance.
(288)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že kromě absolutní částky podpory musí Komise zohlednit podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla poskytnuta v průběhu jednoho roku, a to od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky změnila. Vyvstává tedy otázka, jaká úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, zda úroveň, která existovala na začátku období, nebo úroveň na jeho konci. Opatření B1, B2, B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou vymezila Řecká banka v březnu 2012 (zátěžový test z roku 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby pokryté uvedenými opatřeními existovaly již v březnu 2012. Komise se tudíž domnívá, že by se částka podpory zahrnuté v opatřeních B1, B2, B3 a B4 měla srovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Rovněž připomíná, že Řecká banka v období po březnu 2012 do jarní rekapitalizace v roce 2013 nezohledňovala akvizice řeckých bank s cílem upravit - nahoru nebo dolů - jejich kapitálové potřeby. Tento faktor dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 byla opatření podpory související s oblastí působnosti banky k 31. březnu 2012.
(289)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a písemný závazek společně dosáhly částky 5 839 milionů EUR. Tato částka představuje 13,8 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.3.6 Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C)
(290)
Dne 31. března 2014 banka od fondu HFSF obdržela písemný závazek, že se fond HFSF bude podílet na navýšení základního kapitálu banky částkou až 2 864 milionů EUR (opatření C). Z důvodů vysvětlených ve 277. bodě odůvodnění uvedené opatření zahrnuje využití státních prostředků. Uvedené opatření banku zvýhodňuje, neboť zaručuje, že banka získá kapitál, který potřebuje, což vkladatelům poskytne jistotu a banka bude moci snadněji získat kapitál od soukromých investorů.
(291)
Pokud soukromí investoři neupíší celou částku kapitálového navýšení, fond HFSF musí do banky vložit kapitál na základě písemného závazku. Takový kapitálový vklad by ve srovnání s písemným závazkem představoval pro banku větší výhodu. Na rozdíl od pouhého písemného závazku skutečná kapitálová injekce zvyšuje kapitálovou přiměřenost banky.
(292)
Ani písemný závazek, ani jeho potenciální provedení ve formě skutečného kapitálového vkladu nesplňují zásadu investora v tržním hospodářství. I v případě, že by fond HFSF koupil nové akcie za stejnou cenu jako soukromí investoři, okolnosti účasti fondu HFSF se značně liší od okolností soukromých investorů, kteří upíší nové akcie. Ještě předtím, než se k nákupu akcií formálně zavázal jakýkoli soukromý investor, se fond HFSF zavázal, že bude-li to nutné, upíše celé navýšení základního kapitálu. Soukromí investoři, kteří kupují nové akcie, budou mít jistotu, že banka v každém případě získá celou částku potřebného kapitálu, protože fond HFSF bude sloužit jako pojistka a koupí všechny akcie, které neupsali soukromí investoři. Zadruhé, fond HFSF se navýšení zúčastní pouze tehdy, pokud nebude existovat dostatečná poptávka ze strany soukromých investorů na spodní hranici oznámeného cenového rozpětí. Fond HFSF tak poskytne bance kapitál, který banka nebude moci získat na trhu za stejnou cenu za akcii. V důsledku toho fond HFSF poskytuje kapitál v částce nebo za cenu, které nelze získat trhu.
(293)
Jelikož bylo opatření C poskytnuto pouze bance, je selektivní. Pozice banky byla posílena, protože jí byly poskytnuty finanční zdroje nutné k tomu, aby splnila regulační kapitálové požadavky stanovené Řeckou bankou. Opatření C tudíž bance poskytuje výhodu, která narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí na jiných evropských bankovních trzích a jelikož v Řecku působí finanční instituce z jiných členských států, a to zejména na pojistném trhu, opatření C rovněž pravděpodobně ovlivní obchod mezi členskými státy.
(294)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Částka podpory zahrnuté v uvedeném opatření činí 2 864 milionů EUR, což představuje 7,5 % rizikově vážených aktiv banky k 31. prosinci 2013 (133).
(295)
Pokud HFSF bance v rámci plnění zmíněného závazku skutečně poskytne kapitálový vklad, zvýší se tím zvýhodnění banky a zesílí narušení hospodářské soutěže, nevzroste však nominální částka podpory (134).
7.1.4 Závěr o existenci a celkové částce obdržené podpory
(296)
Opatření A, B1, B2, B3, B4 a C představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Tabulka 11
Přehled celkové podpory obdržené bankou
Ref.
Opatření
Druh opatření
Částka podpory
Podpora/rizikově vážená aktiva
A
Preferenční akcie
Kapitálová podpora
950 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Jarní rekapitalizace v roce 2013
Kapitálová podpora
5 839 milionů EUR
13,8 %
C
Písemný závazek z roku 2014
Závazek poskytnout kapitálovou podporu
2 864 milionů EUR
7,5 %
Celková kapitálová podpora poskytnutá bance
9 653 milionů EUR
15,8 %
Celkový kapitál vyplacený bance
6 789 milionů EUR [mohlo by jít až o 9 653 milionů EUR, pokud bude fond HFSF muset poskytnout celou částku kapitálového navýšení, k němuž došlo v dubnu 2014]
23,7 %
Ref.
Opatření
Druh opatření
Nominální částka podpory
L1
Podpora v oblasti likvidity
Záruka
13 932 milionů EUR
k 30. listopadu 2013
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Finanční prostředky a záruka
12 000 milionů EUR
k 31. prosinci 2012
Celková podpora v oblasti likvidity poskytnutá bance
25 932 milionů EUR
7.2 PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(297)
Jak konstatuje 200. bod odůvodnění, právním základem pro posouzení opatření podpory by měl být čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (135).
(298)
Během finanční krize Komise vyvinula kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(299)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou vymezeny ve sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
(300)
Sdělení o rekapitalizaci definuje přístup, který Komise zaujala k posuzování plánu restrukturalizace, a zejména stanoví, že je nutné obnovit životaschopnost, zaručit řádný příspěvek ze strany příjemce podpory a omezit narušování hospodářské soutěže.
(301)
Tento rámec byl dokončen sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory oznámená po 1. srpnu 2013.
7.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory v oblasti likvidity poskytnuté bance (opatření L1).
(302)
Podpora v oblasti likvidity, kterou již banka obdržela, byla s konečnou platností schválena sledem rozhodnutí, jimiž se schvalují opatření v rámci režimu podpor pro řecké banky a změny a prodloužení tohoto režimu (136). Jakákoli budoucí podpora v oblasti likvidity ve prospěch banky bude muset být poskytnuta v rámci režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky takové podpory bude muset ještě před poskytnutím schválit Komise, a proto je není třeba v tomto rozhodnutí dále posuzovat.
7.2.2 Právní základ pro posouzení slučitelnosti preferenčních akcií (opatření A)
(303)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 formou preferenčních akcií (opatření A) byla provedena v rámci rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 jako součást režimu podpor pro řecké banky podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Proto není nutné je znovu posuzovat podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 a je pouze třeba je posoudit podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3 Právní základ pro posouzení slučitelnosti pomoci NPL se státní zárukou (opatření L2)
(304)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Jakákoli pomoc NPL se státní zárukou poskytnutá po 1. srpnu 2013 spadá do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(305)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména pokud jde o protiplnění, by měla být nejprve posouzena na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda je opatření B1 slučitelné s uvedenými sděleními. Uvedená opatření, jelikož byla provedena před 1. srpnem 2013, nespadají do působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.2.5 Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C)
(306)
Slučitelnost rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C) by se měla posoudit na základě sdělení o bankovnictví z roku 2013, které stanoví nové požadavky, pokud jde o příspěvek podřízených věřitelů a odměňování vedoucích pracovníků a na základě sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. Slučitelnost opatření C by se rovněž měla posoudit na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3 SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(307)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(308)
Jelikož řeckým bankám byl odepřen přístup k velkoobchodním trhům a staly se zcela závislé na financování centrální bankou, jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, a protože si banka nemohla půjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím řádných operací zaměřených na refinancování, banka potřebovala pomoc NPL se státní zárukou, aby získala dostatečnou likviditu, a tím se vyhnula selhání. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážného narušení, které by bývalo mohlo být způsobeno selháním banky.
(309)
Vzhledem k tomu, že v souvislosti s nouzovou pomocí v oblasti likvidity se státní zárukou vznikají bance poměrně vysoké náklady financování, je banka dostatečně motivována, aby se při rozvoji svých činností na tento zdroj financování nespoléhala. Banka musela zaplatit úroky o […] bazických bodů vyšší než u řádných operací Eurosystému zaměřených na refinancování. Kromě toho banka musela zaplatit státu poplatek za záruku ve výši […] bazických bodů. Ve výsledku jsou tak celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování ze strany banky ECB. Zejména rozdíl mezi náklady banky na pomoc NPL se státní zárukou a běžnými náklady na refinancování ze strany banky ECB je vyšší než úroveň poplatku za záruku požadovaná sdělením o prodloužení z roku 2011. To znamená, že celkové protiplnění účtované státem lze považovat za dostatečné. Pokud jde o částku pomoci NPL se státní zárukou, Řecká banka a banka ECB ji pravidelně přezkoumávají na základě skutečných potřeb banky. Bedlivě sledují její využívání a zaručují, že je omezena na nezbytné minimum. Proto opatření L2 neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by banka mohla použít k financování činností, které narušují hospodářskou soutěž. Pomoc je omezena na minimální nezbytnou částku.
(310)
Tato důkladná kontrola využívání nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je použití pomoci omezeno na minimum, rovněž zaručují, že je tato likvidita přiměřená a že nevede k neoprávněnému narušování hospodářské soutěže. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo provést řadu opatření ke snížení negativních vedlejších účinků, jejichž analýza je uvedena v oddíle 7.6 a která dále zaručují, že banka co nejdříve přestane být na podpoře v oblasti likvidity závislá a že je taková podpora přiměřená.
(311)
Opatření L2 je tudíž v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, opatření L2 je také v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4 SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(312)
Jak je uvedeno ve 201. bodě odůvodnění, aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti (137): musí být vhodná, nezbytná a přiměřená.
(313)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví další pokyny k úrovni protiplnění požadované u státních kapitálových vkladů.
7.4.1 Vhodnost opatření
(314)
Komise má za to, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, protože brání úpadku banky. Bez nich by banka nemohla nadále provozovat své činnosti, protože na konci roku 2012 měla záporný vlastní kapitál (138).
(315)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou poznamenala, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku jak z hlediska poskytování úvěrů, tak příjmu vkladů. Jako taková je banka pro Řecko systémově důležitá. Selhání banky by tudíž vážným způsobem narušila Řeckou ekonomiku. Za tehdejších okolností finanční instituce v Řecku jen obtížně získávaly přístup k finančním prostředkům. Tento nedostatek finančních prostředků omezil jejich schopnost poskytovat úvěry řecké ekonomice. V tomto kontextu by narušení ekonomiky bylo bývalo selháním banky ještě prohloubeno. Kromě toho byla opatření B1, B2, B3 a B4 provedena zejména kvůli programu PSI, tedy zcela mimořádné a nepředvídatelné události, a nikoli v důsledku špatného vedení banky či jejího nadměrného riskování. Opatření se tudíž zaměřují především na výsledky programu PSI a přispívají k zachování finanční stability v Řecku.
(316)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda byly neprodleně provedeny všechny možné kroky, aby se zabránilo tomu, že banka bude v budoucnosti znovu potřebovat podporu. Jak je uvedeno v 130. až 132. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení banky a jejích obchodních operací. Jak je popsáno v 102. až 104. a v 111. bodě odůvodnění, banka rovněž komplexně restrukturalizovala své činnosti, přičemž mnohá snížení nákladů a investic již byla provedena. Z tohoto důvodu se pochybnosti ze strany Komise zmírnily.
(317)
V rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou Komise rovněž vyjádřila pochybnosti, zda jsou zavedena dostatečná ochranná opatření pro případ, že by se banka dostala pod kontrolu státu, nebo pokud by si nad ní udrželi kontrolu soukromí akcionáři a většinovou účast by měl stát. Komise konstatuje, že připomínky popsané v 131. a 132. bodě odůvodnění zaručují, že úvěrové operace banky budou probíhat na komerčním základě a denní činnosti budou chráněny před zásahem státu. Rámec vztahů, na němž se dohodly fond HFSF a banka, také zaručuje, že jsou zájmy státu jakožto hlavního akcionáře chráněny před nadměrným riskováním ze strany vedení banky.
(318)
Opatření B1, B2, B3 a B4 tudíž zaručují, že je v Řecku zachována finanční stabilita. Byly také učiněny důležité kroky s cílem minimalizovat budoucí ztráty a zaručit, že činnosti banky nejsou ohrožovány její nevhodnou správou a řízením. Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2 Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(319)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba opatření podpory nezbytné k dosažení cíle. To znamená, že výše kapitálového vkladu musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle.
(320)
Výši kapitálové podpory vypočítala Řecká banka v rámci zátěžového testu tak, aby zaručila, že poměr kmenového kapitálu Tier 1 zůstane v letech 2012-2014 nad určitou úrovní, jak je znázorněno v tabulce 3. Bance tudíž není poskytnut nadměrný kapitál. Jak je vysvětleno ve 316. bodě odůvodnění, byly přijaty kroky s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnosti potřebovat dodatečnou podporu.
(321)
Pokud jde o protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že tato opatření byla poskytnuta v květnu 2012 a prosinci 2012 a byla vyplacena ve věcných příspěvcích, konkrétně ve formě dluhopisů EFSF. Fond HFSF přijímal jako protiplnění od data vyplacení těchto dluhopisů EFSF do data jarní rekapitalizace v roce 2013 úroky z dluhopisů EFSF a poplatek ve výši 1 % (139). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou, zmíněné protiplnění je nižší než rozpětí od 7 % do 9 % definované ve sdělení o rekapitalizaci. Období nízkého protiplnění však bylo omezeno na dobu jednoho roku u opatření B1 a pěti měsíců u opatření B2 (tedy až do přeměny překlenovací rekapitalizace na standardní rekapitalizaci v kmenových akciích, tedy opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací rekapitalizace nevedly k oslabení stávajících akcionářů, jarní rekapitalizace v roce 2013, která spočívala v přeměně první a druhé rekapitalizace, akcionáře silně oslabila a jejich podíl na vlastním kapitálu banky klesl na 1,4 %. Tato mimořádná situace, která trvala o data první překlenovací rekapitalizace, byla následně ukončena. Pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly tudíž rozptýleny.
(322)
Vzhledem k neobvyklému zdroji obtíží banky, kdy ztráty pocházejí především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program PSI a zpětný odkup dluhu, které poskytují státu značnou výhodu, tedy snížení dluhu) a z dopadů dlouhé recese na její domácí trh, může Komise navíc takovou dočasnou odchylku od standardních požadavků na protiplnění stanovených ve sdělení o rekapitalizaci (140) přijmout.
(323)
Opatření B3 spočívalo v závazku poskytnout kapitál. Tento závazek učiněný v prosinci 2012 byl proveden v podobě skutečného kapitálového vkladu v květnu - červnu 2013, tedy o pouhých pět měsíců později. Z toho důvodu a z důvodů stanovených ve 322. bodě odůvodnění je přijatelné, že za tento závazek nebylo vyplaceno žádné protiplnění.
(324)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu „zředění“ tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Zatímco tato rekapitalizace nezajistila dostatečnou slevu z ceny akcie upravené vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti bylo nemožné dosáhnout značné slevy z teoretické ceny bez práva na upsání (141). Před jarní rekapitalizací v roce 2013 byl kapitál banky záporný a její tržní kapitalizace dosáhla pouze několika stovek milionů eur. Za těchto okolností vyvstává otázka, zda by stávající akcionáři měli být zcela eliminováni. Komise podotýká, že emisní cena byla stanovena na úrovni 50 % slevy z průměrné tržní ceny za padesát dní před stanovením emisní ceny. Komise také konstatuje, že došlo k obrovskému oslabení dřívějších akcionářů, neboť po uvedené rekapitalizaci drželi pouze 1,4 % akcií banky. Proto by uplatnění další slevy z tržní ceny bývalo mělo jen zanedbatelný dopad na protiplnění pro fond HFSF. Vzhledem ke specifické situaci řeckých bank vysvětlené v 322. bodě odůvodnění a ke skutečnosti, že potřeba podpory pochází z prominutí dluhu ve prospěch státu, Komise považuje emisní cenu za dostatečně nízkou.
(325)
Závěr tedy zní, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou nezbytná jako podpora na záchranu jak z hlediska částky, tak formy.
7.4.3 Přiměřenost - opatření ke snížení negativních vedlejších účinků
(326)
Banka obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace může tudíž vážně narušit hospodářskou soutěž. Řecko se však zavázalo, že provede řadu opatření, která mají snížit negativní vedlejší účinky. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou nadále probíhat na komerčním základě, jak je vysvětleno v 131. a 132. bodě odůvodnění. Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic a provede řadu odprodejů v zahraničí a také u nebankovních činností v Řecku, jak stanoví 133. bod odůvodnění. Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže budou dále posouzena v oddíle 7.6.
(327)
V bance bude také jmenován kontrolní správce, aby sledoval správné plnění závazků v oblasti správy a řízení společnosti a obchodních operací. Tak se zabrání tomu, aby nedošlo ke škodlivým změnám v obchodní praxi banky, a tím k omezení případných negativních vedlejších účinků.
(328)
A konečně dne 16. dubna 2014 byl Komisi předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(329)
Závěrem lze říci, že pochybnosti vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4 Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(330)
Komise tudíž dospěla k závěru, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou s ohledem na bod 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 vhodné, nezbytné a přiměřené.
7.5 SOULAD NÁKUPU BANK NEW TT A NEA PROTON BANKOU SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(331)
Body 23 a 40 sdělení o restrukturalizaci vysvětlují, že akvizice podniků bankami, jimž byla poskytnuta podporu, jsou obvykle v rozporu s povinnostmi snížit náklady na restrukturalizaci a omezit narušování hospodářské soutěže. Kromě toho mohou ohrozit nebo zkomplikovat obnovení životaschopnosti. Komise proto musí posoudit, zda jsou akvizice banky slučitelné se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1 Soulad akvizice banky New TT se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1 Vliv akvizice banky New TT na dlouhodobou životaschopnost banky
(332)
Z hlediska provozní ziskovosti akvizice provedené bankou pomohou bance obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou bank na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné synergie, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň výrazně sníží náklady na distribuci. Kromě racionalizace centrálních funkcí uzavře většinu poboček „banky T“ a některé pobočky „Hellenic Postbank“.
(333)
Z hlediska likvidní pozice má transakce rovněž příznivý dopad na poměr úvěrů k vkladům banky a snižuje tento poměr z nadměrně vysoké úrovně, protože banka New TT měla výrazně více vkladů než úvěrů. Řecká banka ve svém dopise fondu HFSF ze dne 8. července 2013 zejména podotkla, že banka byla během dvou let před transakcí pod velkým tlakem. Řecká banka konstatovala, že banka ztratila podíly na trhu v Řecku a ve značné míře byla závislá na financování z Eurosystému a na pomoci v oblasti likvidity. V dopise Řecká banka poukazuje na velkou mezeru ve financování, na konsolidovaný poměr úvěrů k vkladům ve výši 132 % a na zhoršené vnímání banky ze strany klientů. V tomtéž dopise Řecká banka uvedla, že akvizice banky New TT bankou by vedla „ke značnému nárůstu vkladů [banky], což by zlepšilo její celkový profil financování, vnímání banky vkladateli a její schopnost přilákat nové vklady za atraktivnějších podmínek, než je tomu v současnosti“.
(334)
Akvizice tudíž přispívá k nápravě likvidní pozice banky, což má zásadní význam pro obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V dopise, který její útvary dne 8. července 2013 zaslaly fondu HFSF, Komise uznala, že akvizice má příznivý dopad. V tomto dopise Komise uvedla, že návrh plánu restrukturalizace bank, který jí Řecko předložilo před akvizicí banky New TT, nesplňuje požadavek na obnovení dlouhodobé životaschopnosti, neboť rozvaha banky byla na konci období restrukturalizace zranitelná. Ve stejném dopise Komise uvedla, že „akvizice [banky New TT], která je bohatá na vklady, je klíčovým faktorem, který přispívá k nápravě rozvahy [banky], a tím k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti“. Toto posouzení bylo vzhledem k dopadu takové akvizice na likvidní pozici banky odůvodněné: „Na základě údajů z konce roku 2012 by akvizice okamžitě snížila poměr úvěrů k vkladům ze 155 % na 123 %, a tudíž by mělo být možné splnit [do] konce roku 2017 požadavek [Komise].“
(335)
Komise proto zastává názor, že akvizice má kladný vliv na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky.
7.5.1.2 Účinek akvizice na částku podpory, kterou banka potřebuje
(336)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti banky.
(337)
Banka zaplatila kupní cenu v nových akciích, a akvizice tudíž nebyla financována prostřednictvím státní podpory. V důsledku toho byla kapitálová potřeba vytvořená platbou kupní ceny ihned pokryta vydáním nových akcií, aby v důsledku platby kupní ceny nedošlo k čistému navýšení kapitálových potřeb banky. Kromě toho byl fond HFSF 100 % vlastníkem banky New TT, což znamená, že všechny nové akcie vydané bankou byly předány fondu HFSF, jinými slovy státu.
(338)
Akvizice jako taková nebude podnětem k poskytnutí dodatečné státní podpory, jelikož banka New TT splnila své regulatorní kapitálové požadavky. Kromě toho byla tato dočasná úvěrová instituce vytvořena pouze několik měsíců před tím, než ji banka získala. Jelikož aktiva upadající banky jsou před převedením na dočasnou úvěrovou instituci posouzena a oceněna v reálné hodnotě, lze předpokládat, že portfolio úvěrů banky New TT neobsahovalo ztráty, které byly skryté nebo pro ně nebyly vytvořeny odpovídající rezervy.
(339)
Závěrem lze říci, že za specifických okolností tohoto případu akvizice banky New TT výjimečně není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.1.3 Rušivý účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(340)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků. Bod 41 sdělení o restrukturalizaci rovněž stanoví, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže, že by proces akvizice měl být spravedlivý a že by akvizice měla na příslušném trhu zajišťovat podmínky účinné hospodářské soutěže.
(341)
Banka New TT nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Transakci lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(342)
Žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky New TT, a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (142), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(343)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky New TT je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4 Závěr ohledně akvizice banky New TT
(344)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem k jedinečné situaci řeckých bank (143) a ke specifickým rysům akvizice banky New TT je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2 Soulad akvizice banky Nea Proton se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1 Vliv akvizice banky Nea Proton na dlouhodobou životaschopnost banky
(345)
Z hlediska provozní ziskovosti by akvizice banky Nea Proton měla bance pomoci obnovit dlouhodobou životaschopnost, neboť spojením dvou společností na stejném zeměpisném trhu vzniká příležitost k realizaci smysluplné součinnosti, např. ve formě snížení počtu zaměstnanců, uzavření poboček a snížení režijních nákladů.
(346)
Akvizice banky Nea Proton umožňuje bance těžit ze synergických účinků. Banka získá klienty a vkladatele a zároveň uzavře většinu poboček a provede racionalizaci informačního systému, jakož i centrálních funkcí. Transakce rovněž snížila poměr úvěrů ke vkladům banky, protože poměr úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl nízký. Na konci června 2013 byl poměr čistých úvěrů ke vkladům banky přibližně 135,79 %, zatímco poměr čistých úvěrů ke vkladům banky Nea Proton byl přibližně 52,68 %.
(347)
Na závěr lze konstatovat, že akvizice měla příznivý vliv na životaschopnost banky.
7.5.2.2 Účinek akvizice banky Nea Proton na částku podpory, kterou banka potřebuje
(348)
V souladu s bodem 23 sdělení o restrukturalizaci by se pomoc na restrukturalizaci neměla použít k nabytí podílů v jiných společnostech, ale výlučně k pokrytí nákladů na restrukturalizaci nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(349)
Banka zaplatila za nákup banky Nea Proton symbolickou cenu (jedno euro) a získaný subjekt byl před prodejem odpovídajícím způsobem rekapitalizován. Tato rekapitalizace zahrnovala rezervy pro budoucí ztráty z úvěrů a provozní ztráty (144). V důsledku toho akvizice patřičně kapitalizované banky za jedno euro nezvýšila kapitálové potřeby banky.
(350)
Na závěr, akvizice banky Nea Proton není v rozporu se zásadou, že by podpora měla být omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3 Rušivý účinek akvizice banky Nea Proton na hospodářskou soutěž
(351)
V souladu s body 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci by státní podpora neměla být použita na úkor společností, které podporu neobdržely, za účelem akvizice konkurenčních podniků.
(352)
Banka Nea Proton nebyla samostatně životaschopnou bankou. Konsolidaci této banky vyžadovalo Memorandum o hospodářské a finanční politice z 15. května 2013. Akvizici lze proto považovat za součást procesu konsolidace, který je nutný k obnovení takové finanční stability, jaká je popsána ve 41. bodě sdělení o restrukturalizaci.
(353)
Komise rovněž konstatuje, že žádný z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora, nepředložil platnou nabídku pro akvizici banky Nea Proton a že proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Proto banka nevyloučila z procesu žádného z uchazečů, jimž nebyla poskytnuta podpora. Vzhledem k tomu, že akvizici povolil řecký úřad pro ochranu hospodářské soutěže (145), Komise předpokládá, že výsledek prodeje zaručuje v Řecku podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(354)
Za těchto okolností lze vyvodit závěr, že akvizice banky Nea Proton je slučitelná s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4 Závěr ohledně akvizice banky Nea Proton
(355)
Komise dospěla k závěru, že vzhledem ke specifickým rysům akvizice banky Nea Proton je akvizice slučitelná s požadavky, které jsou stanoveny ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6 SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3, B4 A C SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI A SOULAD OPATŘENÍ C SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
7.6.1 Zdroje obtíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(356)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, obtíže, jimž banka čelí, pramení především z řecké dluhové krize a hluboké recese, k níž došlo v Řecku a v jižní Evropě. Pokud jde o první zmíněný faktor, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela vyjednat dohodu s domácími a mezinárodními věřiteli, tedy program PSI, který vedl k omezení pohledávek vůči státu o 53,3 %. Kromě toho bylo 31,5 % pohledávek vyměněno za nové dluhopisy ŘSDL s nižšími úrokovými sazbami a delšími dobami splatnosti. Tyto nové dluhopisy ŘSDL byly státem zpětně odkoupeny od řeckých bank v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, čímž řeckým bankám vznikla další ztráta. Kromě dopadu programu PSI a zpětného odkupu na její kapitálovou pozici banka rovněž v období od roku 2010 do poloviny roku 2012 zaznamenala obrovský odliv vkladů, a to v důsledku rizika, že Řecko kvůli neudržitelnému veřejnému dluhu a hospodářské recesi vystoupí z eurozóny.
(357)
Opatření B1, B2, B3 a B4 dosahují částky to 5 839 milionů EUR, což je přibližně částka ztráty, která byla zanesena do účetnictví po programu PSI (5 781 milionů EUR). V takovém případě, a pokud obtíže nepramení v první řadě z nadměrně riskantního chování, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 stanoví, že Komise své požadavky zmírní.
(358)
Komise uznává, že část kapitálových potřeb banky vzniká kvůli běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena. Na tuto skutečnost rovněž poukazují 58. a 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. V důsledku toho se banka v plánu restrukturalizace nemusí zabývat otázkami morálního rizika tolik jako jiné podporované finanční instituce, které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož jsou opatření podpory méně rušivá, opatření přijatá k omezení narušování hospodářské soutěže by proto měla být úměrně zmírněna. Jelikož program PSI a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, protiplnění státu při rekapitalizaci bank může být nižší.
(359)
Vzhledem k tomu, že se řecká ekonomika od roku 2008 zaznamenala pokles přibližně o 25 %, banka musí přizpůsobit svoji organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť novému prostředí, má-li obnovit svou ziskovost. Proto banka musí bez ohledu na to, že nejde o otázku morálního rizika, restrukturalizovat své operace v Řecku, aby si zajistila dlouhodobou životaschopnost.
(360)
Komise rovněž konstatuje, že expozice banky řeckému úvěrovému riziku byla větší než expozice některých jiných bank v Řecku. Proto nelze všechny ztráty z dluhopisů ŘSDL (ztrátu u programu PSI) přičítat běžné expozici finanční instituce riziku dluhopisů státu, v němž je usazena.
(361)
Druhým zdrojem ztrát banky jsou ztráty z úvěrů poskytnutých řeckým domácnostem a společnostem. Komise má za to, že tyto ztráty vznikly především v důsledku mimořádně hlubokého a dlouhého poklesu HDP o přibližně 25 % během pěti let a že nepramení z riskantních úvěrových praktik banky. Podpora poskytnutá na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální riziko, k čemuž naopak dochází, pokud podpora chrání banku před důsledky minulého riskantního jednání. Podpora má proto méně rušivý účinek (146).
(362)
Část kapitálových potřeb a ztrát z úvěrů banky však pochází z určitých mezinárodních dceřiných společností (v Rumunsku, Bulharsku, Polsku a na Ukrajině). Např. v roce 2012 banka zanesla do účetnictví ztráty v Rumunsku, Bulharsku a na Ukrajině, přičemž dceřiným společnostem v těchto zemích bylo poskytnuto financování v rámci skupiny ve výši 1,8 miliardy EUR.
(363)
Zátěžový test provedený v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky rovněž naznačil, že část kapitálových potřeb pramení ze ztrát ze zahraničních úvěrů. Prognózy ztrát z těchto úvěrů dosáhly 1 228 milionů EUR v rámci základního scénáře a 1 622 milionů EUR v rámci scénáře nepříznivého.
(364)
Na závěr, bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011 pokrývá značnou část těchto ztrát a výsledné potřeby podpory, což Komisi umožňuje zmírnit její požadavky. Potřeba podpory je zčásti vyvolána ztrátami z řeckých úvěrů, které byly způsobeny mimořádně hlubokou a dlouho recesí, nikoli riskantním poskytováním úvěrů. Podpora poskytnutá za těchto okolností nevytváří morální riziko, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(365)
Na závěr, potřeba podpory částečně pramení z riskování banky, zejména jejích zahraničních dceřiných společností, a z vyššího počtu dluhopisů ŘSDL, které má v držení.
7.6.2 Životaschopnost
(366)
Plán restrukturalizace musí zaručovat, že je finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svoji dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace definováno jako období od data přijetí tohoto rozhodnutí do 31. prosince 2018.
(367)
V souladu s body 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci Řecko předložila ucelený a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje kompletní informace o obchodním modelu banky. Plán také pojmenovává příčiny obtíží, jimž banka čelí, jakož i opatření přijatá k vyřešení všech otázek životaschopnosti, s nimiž se banka potýká. Plán restrukturalizace zejména popisuje strategii, která byla zvolena k zachování provozní účinnosti banky a ke snížení vysoké úrovně úvěrů v selhání, zlepšení nízké provozní účinnosti, její zranitelné likvidity a kapitálových pozic a jejích zahraničních podniků, které se, pokud jde o financování a kapitál, spoléhaly na svoji mateřskou společnost.
7.6.2.1 Řecké bankovní činnosti
(368)
Pokud jde o likviditu a závislost banky na financování z Eurosystému, plán restrukturalizace předpokládá, že v Řecku dojde jen k omezenému růstu rozvahy, měla by však znovu začít růst vkladová základna. Závislost na nouzové pomoci v oblasti likvidity se již snížila a bude nadále klesat, což bance rovněž pomůže snížit náklady financování.
(369)
Závazek ohledně poměru úvěrů k vkladům popsaný v 127. bodě odůvodnění, zaručuje, že banka bude mít do konce období restrukturalizace udržitelnou strukturu rozvahy. Prodej cenných papírů a dalších vedlejších činností rovněž posílí likvidní pozici banky a zaručí, že se banka bude spoléhat na velkoobchodní trhy. Vzhledem k tomu, že likvidní pozice banky je stále pod tlakem, Komise může přijmout žádost řeckých orgánů, aby povolila poskytnutí likvidity bance v rámci záručního opatření a opatření týkajícího se úvěrů ve formě státních dluhopisů, která jsou součástí režimu podpor pro řecké banky.
(370)
Aby banka snížila náklady financování, rovněž se zavázala, že bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů, jak je popsáno v 127. bodě odůvodnění. Komise konstatuje, že takovéto snížení nákladů na vklady bude klíčovým přínosem ke zlepšení ziskovosti banky před vytvořením rezerv.
(371)
Od začátku krize banka snížením počtu poboček a zaměstnanců do značné míry racionalizovala svou komerční síť v Řecku. Ve srovnání s rokem 2013 klesnou celkové náklady banky do roku 2018 o dalších […] % (147). Aby tohoto cíle dosáhla, banka se zavázala, že do 31. prosince 2017 sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na maximálně […] poboček a […] zaměstnanců a že její maximální celkové náklady v Řecku budou činit 800 milionů EUR. Očekávaný poměr nákladů a zisků bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise má za to, že plán restrukturalizace zachovává účinnost banky v novém tržním prostředí.
(372)
Další klíčovou oblastí je řízení úvěrů v selhání, neboť tyto úvěry tvořily k 31. prosinci 2013 29,4 % portfolia (148). Banka hodlá pro řízení úvěrů v selhání zřídit zvláštní oddělení. Rovněž se zavázala, že splní vysoké normy pro úvěrovou politiku, aby maximalizovala hodnotu banky v každé fázi úvěrového procesu, jak je popsáno v 131. a 132. bodě odůvodnění.
7.6.2.2 Správa a řízení banky
(373)
Dalším bodem, jemuž je třeba věnovat pozornost, je správa a řízení banky, neboť fond HFSF vlastnil k 31. prosinci 2013 95,23 % akcií banky. Vzhledem k výsledkům státem vlastněných bank v Řecku se banka a fond HFSF v roce 2013 dohodly na zvláštním rámci vztahů. Tato dohoda chrání každodenní činnosti banky před nadměrným zasahováním ze strany hlavního akcionáře a zároveň zaručuje, že fond HFSF může sledovat provádění plánu restrukturalizace a vhodnými postupy konzultací předcházet tomu, aby vedení banky nadměrně riskovalo. Banka se rovněž zavázala, že bude bedlivě sledovat svoji expozici vůči vypůjčovatelům ve spojení.
(374)
Zákon o fondu HFSF ve znění z roku 2014 stanoví, že akcie upsané fondu HFSF v rámci jarní rekapitalizace v roce 2013 přijdou o hlasovací práva, pokud bude alespoň 50 % kapitálového navýšení v roce 2014 upsáno soukromými investory. Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, Komise by se ke kontrole poskytnuté soukromým akcionářům nestavěla negativně, pokud by tito akcionáři do banky vložili značné částky vlastních prostředků. Komise konstatuje, že omezení hlasovacích práv fondu HFSF se nebude vztahovat na hlasování o stanovách banky ani na akce společnosti či jiná strategická rozhodnutí. Komise vítá skutečnost, že fond HFSF automaticky znovu získá svá plná hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede. Uvedená ustanovení zaručují, že i když fond HFSF nebude zasahovat do každodenních operací banky, může chránit své zájmy jako akcionář a jako orgán pověřený zaručením správného provádění plánu restrukturalizace.
7.6.2.3 Mezinárodní činnosti
(375)
Některé mezinárodní činnosti banky ji v minulosti připravily o kapitál, likviditu a ziskovost, jak je vysvětleno v 362. a 363. bodě odůvodnění.
(376)
Plán restrukturalizace předpokládá, že dojde ke změně obchodního modelu banky a že se model více zaměří na […]. Banka již prodala svoji neziskovou dceřinou společnost v Polsku, EFG Poland. Rovněž začala racionalizovat další dceřiné společnosti, aby posílila proces odepisování úvěrů a zmenšila mezeru dceřiných společností ve financování. Plánuje odprodat […] dceřinou společnost […] (149). Rovněž bude dále restrukturalizovat operace dceřiných společností […] a […], než budou v pozdější fázi případně prodány, jak je uvedeno v 116. bodě odůvodnění.
(377)
Od […] bude obnovena celková ziskovost zahraničních operací. Ke stejnému datu se financování poskytované zahraničním dceřiným společnostem sníží o […] ve srovnání s úrovní k 31. prosinci 2012.
(378)
Komise je proto přesvědčena, že banka dostačujícím způsobem zrestrukturalizuje své zahraniční dceřiné společnosti a zmenší je, aby se v budoucnosti vyhnula expozici dodatečným kapitálovým potřebám a nedostatku likvidity. Závazek popsaný v 128. bodě odůvodnění, že se banka zdrží investování velký částek kapitálu do svých mezinárodních dceřiných společností, rovněž zaručuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál či likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(379
Ze základního scénáře popsaného v oddíle 2.4 je patrné, že na konci období restrukturalizace bude banka schopna dosáhnout návratnosti, která jí umožní pokrýt všechny její náklady a zajistit odpovídající návratnost vlastního kapitálu s ohledem na její rizikový profil. Ve skutečnosti dosáhne návratnost vlastního kapitálu podle základního scénáře banky v roce 2018 […] %. Předpokládá se, že kapitálová pozice banky současně zůstane na uspokojivé úrovni, neboť poměr kapitálové přiměřenosti neklesne po roce 2014 pod […] %.
(380)
Závěrem Komise rovněž bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář je založen na souboru předpokladů dohodnutých s fondem HFSF. Zohledňuje delší a hlubší recesi, jakož i hlubší deflaci cen nemovitostí (150). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je schopna odolat značnému množství zátěže, neboť podle nepříznivého scénáře zůstává na konci období restrukturalizace zisková a návratnost kapitálu činí v roce 2018 […] % a poměr kmenového kapitálu Tier 1 […] %.
(381)
Zátěžový test, který v roce 2013 provedla Řecká banka, potvrzuje, že částka dodatečného kapitálu, která bude získána v roce 2014, konkrétně 2 864 milionů EUR, stačí k tomu, aby se banka během období restrukturalizace vyrovnala se základním scénářem. Banka rovněž předloží Řecké bance kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež se provedou v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že již v posouzení kapitálových potřeb v rámci základního scénáře Řecká banka provedla několik úprav, které zvýšily odhadované kapitálové potřeby ve srovnání s kapitálovými potřebami, které odhadla banka ve vlastním základním scénáři. Základní kapitálové potřeby odhadnuté Řeckou bankou lze proto považovat za určitý druh zátěžového testu. Aby Komise mohla s konečnou platností stanovit, že je banka životaschopná, nevyžaduje, aby banka měla předem dostatek kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb v rámci nepříznivého scénáře, které odhadla Řecká banka, neboť úroveň odhadnutá Řeckou bankou odpovídá vysoké míře zátěže.
(382)
Kromě toho je pozitivní, že banka neprovede žádné další investice do cenných papírů neinvestičního stupně, což jí pomůže ochránit její kapitál a likvidní pozici.
(383)
Komise tudíž může vyvodit závěr, že banka přijala dostatečná opatření, aby vyřešila otázky životaschopnosti řeckých domácích bankovních činností a činností zahraničních.
7.6.3 Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
7.6.3.1 Posouzení souladu opatření A, B1, B2, B3 a B4 se sdělením o restrukturalizaci
(384)
Jak je uvedeno ve sdělení o restrukturalizaci, banky a jejich akcionáři musí k restrukturalizaci přispívat v co největší míře, aby se zaručilo, že je podpora omezena na nezbytné minimum. Banky by tudíž měly k financování restrukturalizace využívat vlastní zdroje, např. z prodeje aktiv, a akcionáři by měli pokud možno absorbovat ztráty banky. Závazky banky by měly zaručit, že jsou použity vlastní zdroje a že k restrukturalizaci přispívají původní akcionáři a soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál banky.
7.6.3.1.1 Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snižování nákladů
(385)
Banka odprodala velké podniky, aby posílila svoji kapitálovou přiměřenost. Prodejem svých velkých polských a tureckých dceřiných společností zlepšila svoji kapitálovou pozici přibližně o 750 milionů EUR. Těmito prodeji se rovněž zlepšila likvidní pozice banky. Navýšení základního kapitálu společnosti Eurobank Properties umožnilo bance, aby o 200 milionů EUR navýšila svůj kapitál.
(386)
Plán restrukturalizace stanoví, že budou prodána další aktiva v […] a […]. Banka se zejména zavázala, že sníží velikost svých zahraničních aktiv na 8,77 miliard EUR. Vzhledem k tomu, že již došlo k omezení vlivu a k odprodejům, banka po provedení tohoto dodatečného zmenšení velikosti výrazně omezí svoji zeměpisnou stopu v […].
(387)
Kromě toho se banka zavázala, že dále sníží velikost svých zahraničních činností, pokud bude od fondu HFSF potřebovat kapitálový vklad přesahující 1 miliardu EUR. V takovém scénáři by banka zmenšila své portfolio mezinárodních aktiv na částku nepřesahující 3,5 miliardy EUR. Pokud bude kapitálový vklad v rámci opatření C nižší než 1 miliarda EUR, soukromí investoři vloží do banky alespoň 1,5 miliardy EUR, to znamená více než fond HFSF. Tato větší účast soukromých investorů by výrazně snížila potřebnou částku podpory, a tím posílila sdílení zátěže.
(388)
Banka se také zavázala, že prodá svoji velkou a ziskovou dceřinou pojišťovnu.
(389)
Aby snížila své kapitálové potřeby, banka se zavázala, že kapitál nevyužije na podporu či zvětšení svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno v 128. bodě odůvodnění. Kromě toho se banka zavázala, že neprovede žádné další akvizice.
(390)
Banka také provedla rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Její náklady se do roku 2018 dále sníží o […].
(391)
Řecko se zejména zavázalo, že do […] banka nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), který by převyšoval […]. Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (151), pokud bude muset fond HFSF upsat jakékoli množství akcií banky.
7.6.3.1.2 Sdílení zátěže původními akcionáři a nový kapitál získaný na trhu
(392)
Stávající akcionáři banky byli silně oslabeni jarní rekapitalizací v roce 2013 (opatření B4). Podíl stávajících akcionářů se ve skutečnosti snížil ze 100 % před jarní rekapitalizací v roce 2013 na pouhých 1,44 %. Komise rovněž konstatuje, že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Závěrem Komise vítá skutečnost, že fond HFSF vloží do banky dodatečný kapitál pouze v případě, že se bance nepodaří získat jej na trhu za cenu, která je považována za přiměřenou a byla stanovena dvěma nezávislými oceňovateli.
7.6.3.1.3 Sdílení zátěže držiteli podřízeného dluhu
(393)
Držitelé podřízeného dluhu banky přispěli k platbě nákladů na restrukturalizaci banky. Banka několikrát provedla řízení závazků, aby vytvořila kapitál. Celková částka vyměněných závazků dosáhla 748 milionů EUR a kapitálový zisk byl 565 milionů EUR, jak je popsáno v 122. a 123. bodě odůvodnění.
(394)
Nástroje, které zůstávají nesplacené, podléhají zákazu proplácení kuponů popsanému v 133. bodě odůvodnění. Komise se proto domnívá, že je zajištěno odpovídající sdílení zátěže ze strany soukromých hybridních investorů banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci jsou v tomto ohledu splněny.
(395)
A konečně, vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1 se Komise domnívá, že Řecko provedlo dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení zátěže, která omezují částky opatření podpory A, B1, B2, B3 a B4 na nezbytné minimum.
7.6.3.2 Posouzení souladu opatření C se sdělením o bankovnictví z roku 2013
(396)
Sdělení o bankovnictví z roku 2013 doplňuje sdělení o restrukturalizaci a vyzývá k vyššímu sdílení nákladů a k tomu, aby banky, jimž je poskytována kapitálová podpora, přijaly dodatečná opatření k omezení podpory na minimum. Bod 29 sdělení o bankovnictví z roku 2013 vyžaduje, aby členský stát prokázal, že veškerá opatření k omezení této podpory na nezbytné minimum byla využita v co největší možné míře. Za tímto účelem musejí členské státy předložit plán navyšování kapitálu, zajistit odpovídající sdílení nákladů ze strany akcionářů a podřízených věřitelů banky a zabránit odlivu prostředků před rozhodnutím o restrukturalizaci. Podle sdělení o bankovnictví z roku 2013 by plány navyšování kapitálu měly obsahovat otázky práva, dobrovolné řízení závazků, zvyšující se odprodej kapitálu, opatření pro zmenšení pákového efektu, zachování výnosů a další opatření, např. přísné politiky týkající se nákladů a odměňování.
(397)
Bod 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že od okamžiku, kdy je určen kapitálový deficit, musí banka bránit odlivu finančních prostředků řadou opatření, která zaručují stejný výsledek jako řádné zákazy vyplácení dividend a proplácení kuponů, zákazy akvizic, zákazy cenového vedení nebo zákazy reklamy. Komise podotýká, že takovéto zákazy již banka splnila, neboť jsou součástí seznamu závazků předloženého Řeckem, jak je popsáno v 133. bodě odůvodnění, a že banka od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti.
(398)
Rekapitalizační závazek z roku 2014 (opatření C) stanoví rezervu, aby bylo možné absorbovat budoucí ztráty, které byly určeny zátěžovým testem provedeným Řeckou bankou v roce 2013 a zveřejněny dne 6. března 2014. Z výsledků zátěžového testu je patrné, že banka potřebuje dodatečný kapitál ve výši 2 945 milionů EUR, aby pokryla své budoucí ztráty v rámci zátěžového scénáře. Opatření C se vztahuje pouze na kapitálovou potřebu, která zůstane, protože i) ji nelze pokrytý dalšími odprodeji či pomocí opatření k posílení kapitálu (Komise má za to, že banka analyzovala všechny potenciální odprodeje a zavázala se provést všechny, které mohou snížit kapitálové potřeby v rámci kapitálového plánu, který byl předložen Řecké bance); a ii) nebude pokryta soukromými investory v rámci navýšení základního kapitálu, k němuž dojde v dubnu 2014. Proto opatření C bance neposkytuje nadměrný kapitál.
(399)
Jak je vysvětleno v 385. až 395. bodě odůvodnění, banka již před zátěžovým testem přijala opatření, aby částku potřebného kapitálu omezila na minimum. Pokud se bance v rámci stávajícího navyšování kapitálu podaří získat většinu potřebného kapitálu od soukromých investorů a pokud dodatečná podpora vyplacená fondem HFSF bude nižší než 1 miliarda EUR, nebude žádný další vlastní příspěvek banky nutný. Pokud však podpora vyplacená v rámci opatření C zmíněnou úroveň přesáhne, bylo by vhodné, aby banka odprodala další činnosti.
(400)
Pokud jde o sdílení nákladů, sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že přiměřené sdílení nákladů zahrnuje příspěvky držitelů hybridního kapitálu a držitelů podřízeného dluhu, a to ještě předtím, než je poskytnuta podpora ve formě kapitálu. Komise podotýká, že Řecko změnilo svůj vnitrostátní legislativní rámec, aby zaručilo, že předtím, než je bance poskytnuta dodatečná kapitálová injekce, podřízení věřitelé přispějí k nákladům na restrukturalizaci banky. Komise také podotýká, že se Řecko zavázalo, že provede opatření stanová v článku 6a zákona o fondu HFSF ve znění z roku 2014, která stanoví, že kapitálový deficit bude podle potřeby přidělen držitelům jeho kapitálových nástrojů a dalších podřízených závazků. I když k takovému sdílení nákladů dojde až po datu rekapitalizačního závazku z roku 2014 (opatření C), na základě bodu 45 sdělení o bankovnictví z roku 2013 se Komise domnívá, že by výsledky nebyly úměrné, pokud by měla povinná konverze podřízeného dluhu a hybridního kapitálu nastat již v okamžiku závazku. Pokud by banka získala dostatečný soukromý kapitál k pokrytí všech svých kapitálových potřeb, které byly určeny při zátěžovém testu provedeném Řeckou bankou, konverze držitelů podřízeného dluhu by byla nepřiměřená. Závazek Řecka, že předtím, než bude bance skutečně vyplacena kapitálová podpora, do záchrany zapojí podřízené věřitele, je proto dostatečný, aby bylo zaručeno odpovídající sdílení nákladů.
(401)
Aby se navíc zaručilo, že se na obnovení přiměřené kapitálové základny v průběhu období restrukturalizace v co největší míře budou podílet i vlastníci banky, Řecko se zavázalo, že do konce období restrukturalizace si banka ponechá dividendy a nebude proplácet žádné kupony, které ze zákona proplácet nemusí. V souladu s bodem 26 sdělení o restrukturalizaci a bodem 47 sdělení o bankovnictví z roku 2013 proto banka nevyužije státní podporu k tomu, aby prováděla platby z vlastních prostředků, jestliže nejsou k takovýmto platbám k dispozici dostačující zisky.
(402)
Banka se také zavázala, že až do 31. prosince 2017 nebude svým zaměstnancům ani vedoucím pracovníkům vyplácet celkovou roční odměnu (mzdu, důchodový příspěvek, bonus), která by převyšovala celkovou roční odměnu guvernéra Řecké banky (částka odměny nezohledňuje, zda se guvernér odměny dobrovolně částečně vzdal). Řecko se navíc zavázalo, že uplatní platový strop v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 (152), pokud bude fond HFSF muset upsat akcie banky.
(403)
Komise musí posoudit, zda tento závazek, který pokrývá dva scénáře, splňuje požadavky stanovené ve sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(404)
V prvním scénáři, kdy HFSF ve skutečnosti nevloží do banky nový kapitál, se podpora obsažená v opatření C omezí na pouhý závazek odepsat kapitálové navýšení a fond HFSF nevyplatí jediné euro, jelikož všechny nové akcie budou upsány soukromými investory. Sdělení o bankovnictví z roku 2013 stanoví, že omezení odměn lze ukončit, pokud byla podpora splacena. Avšak podporu zahrnutou v takovémto závazku týkajícím se upsání budoucího kapitálového navýšení nelze splatit, pokud dotčený závazek nikdy nenabyl účinku (jelikož stát bance nikdy nevyplatil žádné peníze). Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že omezení odměny platí po omezenou dobu. Komise má za to, že závazek Řecka, který trvá do 31. prosince 2017 (tj. po dobu tří let a osmi měsíců, přičemž končí rok před koncem plán restrukturalizace), představuje správné uplatnění posledního odstavce bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013. Vzhledem k tomu, že roční odměna guvernéra Řecké banky je nižší než strop stanovený ve druhém odstavci bodu 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013 a jelikož se zmíněný závazek bude vztahovat na celou skupinu, Komise má za to, že závazek navržený Řeckem pro případ, že fond HFSF v rámci plánovaného kapitálového navýšení neupíše žádné akcie, je v souladu s bodem 38 sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(405)
V rámci druhého scénáře, podle nějž by fond HFSF musel upsat veškeré akcie banky, se Řecko zavázalo, že závazek změní tak, aby byl v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013. Komise podotýká, že pokud by fond HFSF upsal určité akcie, v zájmu zachování souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2013 by bylo nutné změnit dobu trvání omezení odměny tak, aby skončila buď na konci plánu restrukturalizace, tedy 31. prosince 2018, nebo na konci transakce, která se bude rovnat splacení podpory, a to k tomu datu, které nastane dříve. Jelikož banka nemůže splatit kmenové akcie, Komise souhlasí s tím, že prodej akcií se ziskem na sekundárním trhu by bylo možné považovat za transakci rovnající se splacení podpory.
(406)
Na závěr lze konstatovat, že v rámci obou scénářů závazek Řecka omezit odměnu splňuje požadavky sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(407)
Pokud jde o protiplnění státu, sdělení o prodloužení z roku 2011 vyžaduje, aby nové akcie byly vydány se slevou oproti tržní ceně po úpravě o efekt zředění. Komise konstatuje, že tento požadavek má zaručit, že stát obdrží za svůj podíl v bance dostatečné protiplnění a že je dostatečně snížen podíl původních akcionářů. V případě opatření C stát již je hlavním akcionářem banky a jeho podíl přesahuje více než 90 % akcií. Proto by nadměrná sleva z tržní ceny snížila protiplnění státu u opatření B4 a může zahrnovat podporu pro investory, pokud sleva podcení hodnotu banky. Aby se takové situaci zabránilo, upisovací cena nesmí být nižší než minimální cena určená na základě dvou ocenění provedených dvěma nezávislými oceňovateli. Podrobná ujednání o stanovení ceny proto chrání fond HFSF před nadměrným „zředěním“ novými investory a zaručují, že HFSF upíše nové akcie za cenu, která odráží hodnotu banky. Za takovýchto okolností může Komise souhlasit s tím, že nové akcie mohou být vydány s nižší slevou ze současné tržní ceny, než jakou předpokládá sdělení o prodloužení z roku 2011, a považuje minimální cenu za přijatelnou.
(408)
Pokud by akcie byly vydány za vyšší cenu, hrozilo by, že soukromí investoři budou od účasti na kapitálovém navýšení odrazeni, a banka by proto získala jen omezený soukromý kapitál.
(409)
Komise se tudíž domnívá, že úroveň vlastního příspěvku a sdílení nákladů jsou v případě opatření C odpovídající.
7.6.3.3 Závěr o vlastním příspěvku a sdílení zátěže
(410)
Komise konstatuje, že ve srovnání s celkovou obdrženou státní rekapitalizací jsou vlastní příspěvek a sdílení zátěže ve formě prodeje aktiv na mnohem nižší úrovni, než jsou úrovně, které by Komise za běžných okolností považovala za dostačující. Avšak vzhledem k argumentům formulovaným v oddíle 7.6.1, na jejichž základě může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, se má za to, že plán restrukturalizace zajišťuje dostatečný vlastní příspěvek a sdílení zátěže.
(411)
Plán restrukturalizace rovněž vyhovuje požadavkům sdělení o bankovnictví z roku 2013, pokud jde o opatření C.
7.6.4 Opatření k omezení narušování hospodářské soutěže
(412)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby v plánu restrukturalizace byla navržena opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zajištění soutěžního prostředí v bankovním sektoru. Kromě toho by se uvedená opatření měla také zabývat otázkami morálního rizika a měla by zaručit, že se státní podpora nepoužije k financování protisoutěžního chování.
(413)
Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování částky podpory a výsledného narušení hospodářské soutěže musí Komise zohlednit jak absolutní, tak poměrnou částku obdržené státní podpory, jakož i míru sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V tomto ohledu Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitál rovnající se 16 % jejích rizikově vážených aktiv (bez opatření C). S opatřením C banka obdržela závazek, že jí bude poskytnuta dodatečný vklad v hodnotě 2 864 miliard EUR, a celková kapitálová podpora tak dosáhne 23,7 % rizikově vážených aktiv banky. Kromě kapitálové podpory banka také obdržela podporu v oblasti likvidity. Banka získala záruky ohledně likvidity, které dosáhly k 15. dubnu 2011 částky 13 600 milionů EUR a k 30. listopadu 2013 částky 13 932 milionů EUR, což představuje 17 % rozvahy banky k témuž datu. Banka také obdržela nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR, což představovalo 18 % rozvahy banky k témuž datu. Potřeba provést opatření k omezení potenciálního narušení hospodářské soutěže je tudíž vzhledem k této poměrně vysoké částce podpory odůvodněná. Kromě toho má banka v Řecku velký podíl na trhu, k 31. prosinci 2012 držela 17 % podíl na trhu, pokud jde o úvěry, a 12 %, pokud jde o vklady. Akvizice banky New TT a Nea Proton zvýšily v září 2013 podíly banky na trhu na 20,7 %, pokud jde o úvěry, a 18,8 %, pokud jde o vklady (153).
(414)
Komise připomíná, že obtíže banky pramení především z vnějších otřesů, např. z řecké dluhové krize a z dlouhé recese, která od roku 2008 narušovala řecké hospodářství, jak podotýká 69. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení s Eurobankou. Snižuje se nutnost zabývat se otázkami morálního rizika, jelikož se banka podle všeho nedopustila nadměrného riskování. Jak konstatuje oddíl 7.6.1, rušivý účinek opatření podpory je vzhledem ke zmíněným faktorům nižší, a tudíž se snižuje také potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory plán restrukturalizace nestanoví žádné zmenšení rozvahy ani úvěrů v Řecku.
(415)
Komise však podotýká, že státní rekapitalizace umožnily bance, aby nadále provozovala své bankovní činnosti na zahraničních trzích a pojišťovací činnosti v Řecku.
(416)
V tomto ohledu Komise kromě již provedeného zmenšení pákového efektu a restrukturalizace bere na vědomí závazek banky, že do […] prodá své pojišťovací činnosti a do 31. prosince 2018 zmenší velikost svých mezinárodních aktiv, což pravděpodobně bude zahrnovat další odprodeje v […] a […], rovněž bere na vědomí závazek banky, že podporu nepoužije k financování růstu těchto podniků. Komise považuje za přiměřené, že snížení zahraničních aktiv bude větší, pokud fond HFSF v rámci opatření C vyplatí bance dodatečný kapitál, který přesáhne 1 miliardu EUR. Jak je uvedeno v 295. bodě odůvodnění, taková platba by zvýšila rušivé účinky podpory více než pouhý závazek podílet se na navýšení kapitálu. Pokud by však dodatečný kapitálový vklad byl nižší než 1 miliarda EUR, byl by podnětem k větší účasti soukromých investorů, kteří by museli poskytnout alespoň 1,5 miliardy EUR. Větší účast soukromého sektoru by navíc představovala dodatečné sdílení nákladů, jak je vysvětleno v 388. bodě odůvodnění. Bod 31 sdělení o restrukturalizaci stanoví, že při posuzování opatření pro sdílení nákladů bude zohledněna jak cena zaplacená za pomoc získanou od státu, tak míra sdílení nákladů. Takže pokud fond HFSF vloží do banky méně než 1 miliardu EUR, zůstanou dodatečná narušení hospodářské soutěže omezená.
(417)
Řecko se rovněž zavázalo, že zavede zákaz akvizic, čímž zaručí, že banka nebude obdrženou státní podporu používat k tomu, aby získala nové podniky. Tento zákaz pomáhá zaručit, že je podpora použita výhradně na podporu obnovení životaschopnosti řeckých bankovních činností, a nikoli k růstu např. na zahraničních trzích.
(418)
Závazek snížit úroky placené z řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zaručuje, že podpora nebude použita k financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Obdobně závazek provést přísné pokyny, pokud jde o stanovení cen nových úvěrů na základě řádného posouzení úvěrového rizika, bance zabrání v tom, aby narušovala hospodářskou soutěž na řeckém trhu nevhodnými strategiemi stanovení cen úvěrů pro klienty.
(419)
S ohledem na specifickou situaci popsanou v oddíle 7.6.1. a na opatření vymezená v plánu restrukturalizace má Komise za to, že jsou zavedena dostačující ochranná opatření, která omezují narušení hospodářské soutěže.
7.7 SLEDOVÁNÍ
420)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci jsou požadovány pravidelné zprávy, aby Komise mohla ověřit, zda je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích (154), Řecko zaručí, že kontrolní správce, který již byl jmenován bankou a schválen Komisí, bude sledovat, jak Řecko plní přijaté závazky, pokud jde o restrukturalizaci činností v Řecku a zahraničí a o správu a řízení banky a obchodní operace. Komise proto zastává názor, že je zaručeno řádné sledování provádění plánu restrukturalizace.
8. ZÁVĚR
(421)
Komise má za to, že Řecko protiprávně provedlo opatření podpory SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) SA.31155 (2013/C) (2013/NN), přičemž porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť uvedená opatření byla provedena předtím, než byla formálně oznámena Komisi. Komise se však domnívá, že plán restrukturalizace společně se závazky uvedenými v přílohách zaručují obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, jsou dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, a vhodná a přiměřená, aby kompenzovala rušivé dopady opatření podpory, která jsou zkoumána v tomto rozhodnutí. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria sdělení o restrukturalizaci, a opatření podpory lze tudíž považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Následující opatření provedená či plánovaná Řeckem představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Eurobank Ergasias SA. („Eurobanka“) poskytla Řecká banka a za kterou se zaručila Řecká republika (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou Eurobance v prosinci 2012 poskytl Helénský fond finanční stability („HFSF“) (opatření B2);
c)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
e)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který učinil fond HFSF po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
f)
kapitálový vklad ve výši 395 milionů EUR, kterou fond HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3).
2. S ohledem na plán restrukturalizace skupiny Eurobank (banka Eurobank Ergasias S.A. a všechny její dceřiné společnosti, tedy společnosti a pobočky v Řecku i v zahraničí, jak bankovní, tak nebankovní), který byl předložen 16. dubna 2014, a na závazky, které 16. dubna 2014 poskytlo Řecku, je následující státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálový vklad ve výši 950 milionů EUR, kterou v květnu 2009 Řecko poskytlo Eurobance v rámci režimu rekapitalizace (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, jež k 31. prosinci 2012 dosáhla 12 miliard EUR (opatření L2), kterou Eurobance poskytla Řecká banka a za kterou od července 2011 ručilo Řecko;
c)
první překlenovací rekapitalizace ve výši 3 970 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace ve výši 1 341 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek ve výši 528 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace ve výši 5 839 milionů EUR, kterou fond HFSF poskytl Eurobance v květnu 2013 (opatření B4);
g)
rekapitalizační závazek ve výši 2 864 milionů EUR, který fond HFSF poskytl Eurobance po navýšení základního kapitálu ve výši 2 864 milionů EUR, jež dne 12. dubna 2014 schválili akcionáři na mimořádné valné hromadě podle zákona o fondu HFSF č. 3864/2010 v nejnovějším znění (opatření C);
h)
kapitálový vklad ve výši 80 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance Proton (opatření Pr1);
i)
financování celkové mezery ve financování ve výši 1 121,6 milionů EUR Řeckým fondem pro záruky za vklady a investice (HDIGF) a HFSF, které bylo v říjnu 2011 a květnu 2012 poskytnuto na činnosti převedené z banky Proton na banku Nea Proton (opatření NP1);
j)
celková kapitálová injekce ve výši 515 milionů EUR, kterou fond HFSF v říjnu 2011, únoru 2012, srpnu 2012 a prosinci 2012 poskytl bance Nea Proton (opatření NP2);
k)
kapitálová injekce ve výši 395 milionů EUR, kterou HFSF dne 28. srpna 2013 poskytl bance Nea Proton (opatření NP3);
l)
financování celkové mezery ve financování ve výši 667 milionů EUR fondy HDIGF a HFSF, které bylo v prosinci 2011 a únoru 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky T na banku Hellenic Postbank („banka TT“) (opatření T);
m)
kapitálový vklad ve výši 224,96 milionů EUR, kterou Řecko v květnu 2009 poskytlo bance TT (opatření TT);
n)
financování celkové mezery ve financování ve výši 3 732,6 milionů EUR fondem HFSF, které bylo v lednu a červnu 2013 poskytnuto na činnosti převedené z banky TT na banku New Hellenic Postbank („banka New TT“) (opatření NTT1);
o)
kapitálový vklad ve výši 500 milionů EUR, který fond HFSF dne 29. ledna 2013 poskytl bance New TT (opatření NTT2).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 29. dubna 2014.
SKLEP KOMISIJE
z dne 29. aprila 2014
o državni pomoči SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N), ki jo je Grčija odobrila skupini Eurobank group glede: dokapitalizacije in prestrukturiranja banke Eurobank Ergasias S.A.; pomoči za prestrukturiranje banki Proton bank v obliki banke New Proton Bank, ki jo je ustanovil in dodatno dokapitaliziral grški sklad za finančno stabilnost; reševanja banke Hellenic Postbank z ustanovitvijo premostitvene banke
(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2933)
(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
(2014/885/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1),
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 POSTOPKI, POVEZANI S SKUPINO EUROBANK GROUP (2) (V NADALJNJEM BESEDILU: SKUPINA (3))
(1)
Komisija je z odločbo z dne 19. novembra 2008 odobrila shemo z naslovom „Support Measures for the Credit Institutions in Greece“ (Ukrepi podpore za kreditne institucije v Grčiji, v nadaljnjem besedilu: program pomoči grškim bankam), ki je namenjen zagotavljanju stabilnosti grškega finančnega sistema. Program pomoči grškim bankam omogoča dodelitev pomoči na podlagi treh ukrepov, ki jih vsebuje, tj. ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil (4). Grčija je banko EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) maja 2009 dokapitalizirala na podlagi ukrepa dokapitalizacije.
(2)
V uvodni izjavi 14 odločbe z dne 19. novembra 2008 je navedeno, da se bo Komisiji predložil načrt prestrukturiranja za upravičence ukrepa dokapitalizacije.
(3)
Grški organi so Komisiji 2. avgusta 2010 predložili načrt prestrukturiranja za skupino Eurobank Group. Komisija je navedeni načrt, vse njegove posodobitve in dodatne informacije, ki so jih predložili grški organi, evidentirala kot zadevo SA.30342 (PN 26/2010) in nato zadevo SA.32789 (2011/PN).
(4)
Skupina je bila na podlagi programa pomoči grškim bankam večkrat upravičena do državnih jamstev na dolžniške instrumente in posojil v obliki bančnih obveznic (6). Upravičena je bila tudi do izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom.
(5)
Grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: sklad HFSF) je 20. aprila 2012 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala. Sklad HFSF je 28. maja 2012 skupini dodelil premostitveno dokapitalizacijo v višini 3 970 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: prva premostitvena dokapitalizacija).
(6)
Grški organi so Komisiji maja 2012 priglasili pismo o zavezi, ki ga je sklad HFSF izdal skupini. Ker je bil ukrep že izveden, ga je Komisija evidentirala kot nepriglašeno pomoč (zadeva SA.34825 (2012/NN)).
(7)
Komisija je 27. julija 2012 sprožila formalni postopek preiskave glede prve premostitvene dokapitalizacije (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka za skupino Eurobank) (7).
(8)
Sklad HFSF je decembra 2012 skupini dodelil drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 341 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: druga premostitvena dokapitalizacija). Sklad HFSF je 21. decembra 2012 skupini izdal tudi pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine in zamenljivih kapitalskih instrumentov, ki bodo izdani, v skupnem znesku do 528 milijonov EUR (8). Grški organi so navedene ukrepe Komisiji priglasili 27. decembra 2012.
(9)
Sklad HFSF je bil maja 2013 udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine, kot je bilo dogovorjeno decembra 2012. Prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo je zamenjal v lastniški kapital in skupino dokapitaliziral z dodatnimi 528 milijoni EUR kapitala (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija iz pomladi 2013).
(10)
Grški organi so 19. decembra 2013 Komisiji predložili informacije o pogojih dokapitalizacije iz pomladi 2013.
(11)
Sklad HFSF je 31. marca 2014 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala.
(12)
Grški organi so 16. aprila 2014 Komisiji predložili končni načrt prestrukturiranja za skupino (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja). Komisiji so priglasili tudi zavezo sklada HFSF, da v celoti prevzame skorajšnjo dokapitalizacijo skupine. Istega dne so predložili tudi informacije o izredni likvidnostni pomoči z državnim jamstvom. Navedli so, da so želeli skupini še naprej zagotavljati takšno likvidnostno podporo, državna jamstva na dolžniške instrumente in državna obligacijska posojila na podlagi programa pomoči grškim bankam (9).
(13)
Komisija je organizirala več sestankov in telekonferenc s predstavniki grških organov in skupine ter si z njimi po elektronski pošti izmenjala več dopisov.
(14)
Grčija se strinja, da se ta sklep izjemoma sprejme le v angleškem jeziku.
1.2 POSTOPEK, POVEZAN S PREVZETIMI PODJETJI
1.2.1 Postopek, povezan z banko Nea Proton Bank
(15)
Komisija je 26. julija 2012 sprejela sklep o državni pomoči SA. 34488 (2012/C), „Pomoč banki Nea Proton Bank z ustanovitvijo in kapitalizacijo banke Nea Proton Bank“ (10) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka za banko Nea Proton). Komisija je z navedenim sklepom začela formalni postopek preiskave glede: (i) financiranja likvidnostne vrzeli med sredstvi in obveznostmi banke Proton Bank v višini 1 121,6 milijona EUR iz sheme reševanja grškega jamstvenega sklada za vloge in naložbe (v nadaljnjem besedilu: sklad HDIGF) in sklada HFSF, ki je bila prenesena na banko Nea Proton Bank; (ii) vložka začetnega delniškega kapitala v višini 250 milijonov EUR, ki ga je sklad HFSF vložil v banko Nea Proton Bank, in (iii) dodatnega delniškega kapitala v višini 300 milijonov EUR, ki ga je sklad HFSF vložil v banko Nea Proton Bank, kot je bilo predvideno ob sprejetju sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton. Komisija je Grčijo pozvala, naj predloži pripombe in zagotovi vse ustrezne informacije, ki bi ji lahko pomagali oceniti ukrepe pomoči. V oddelku 1 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton je podrobno opisan postopek v zvezi z banko Proton Bank, vključno z reševanjem navedene banke, ustanovitvijo banke Nea Proton Bank, financiranjem likvidnostne vrzeli in začetnim delniškim kapitalom, ki ga je sklad HFSF vložil v banko Nea Proton Bank.
(16)
Sklad HFSF je 1. avgusta 2012 v banko Nea Proton Bank vpisal dodatni delniški kapital, ta vložek pa je znašal 230 milijonov EUR.
(17)
Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton, ki sta jih pripravila grška centralna banka in sklad HFSF.
(18)
Sklad HFSF je 31. decembra 2012 v banko Nea Proton Bank ponovno vpisal dodatni delniški kapital, ta vložek pa je znašal 35 milijonov EUR.
(19)
Sklad HFSF je maja 2013 začel postopek za prodajo banke Nea Proton Bank.
(20)
Grški organi so 12. julija 2013 Komisijo obvestili o nameri skupine, da prevzame banko Nea Proton Bank. Komisija je odgovorila 15. julija 2013.
(21)
Skupina je 15. julija 2013 s skladom HFSF podpisala zavezujoč sporazum o prevzemu 100-odstotnega deleža in glasovalnih pravic banke Nea Proton Bank za nakupno ceno 1 EUR, sklad HFSF pa se je zavezal, da bo banko pred njeno prodajo dokapitaliziral s 395 milijoni EUR v denarnih sredstvih.
(22)
Grški organi so zadevni kapitalski vložek za banko Nea Proton Bank v višini 395 milijonov EUR Komisiji priglasili 29. julija 2013.
1.2.2 Postopek, povezan z banko New TT Bank
(23)
Komisija je 6. maja 2013 sprejela sklep o državni pomoči SA. 31155 (2013/C), „Državna pomoč banki Hellenic Postbank S.A. z ustvarjanjem in kapitalizacijo premostitvene banke New TT Hellenic Postbank S.A.“ (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka za banko New TT) (11). Komisija je v zadevnem sklepu začela formalni postopek preiskave glede: (i) kapitalskega vložka v banko New TT Hellenic Postbank S.A. (v nadaljnjem besedilu: banka New TT Bank) v višini 500 milijonov EUR, ki jih je vložil sklad HFSF; (ii) financiranja likvidnostne vrzeli (12) zaradi prenosa dejavnosti banke Hellenic Postbank S.A. (v nadaljnjem besedilu: banka TT Bank) na banko New TT Bank v višini 4,1 milijarde EUR (13); (iii) kapitalskega vložka za banko TT Bank v obliki prednostnih delnic v višini 224,96 milijona EUR na podlagi programa pomoči grškim bankam, ki jo je izvedla Grčija, in (iv) intervencije v višini 0,68 milijarde EUR, ki jo je sklad HDIGF izvedel v korist sredstev banke T Bank S.A. (v nadaljnjem besedilu: T Bank), prenesenih na banko TT Bank. Komisija je Grčijo pozvala, naj predloži pripombe in zagotovi vse ustrezne informacije, ki bi ji lahko pomagale oceniti pomoč za prestrukturiranje. V oddelku 1 sklepa o začetku postopka za banko New TT je podrobno opisan postopek v zvezi z reševanjem banke T Bank z njeno prodajo banki TT Bank in reševanjem banke TT Bank z ustanovitvijo banke New TT Bank.
(24)
Sklad HFSF je junija 2013 začel postopek za prodajo banke New TT Bank.
(25)
Grški organi so 15. julija 2013 Komisijo obvestili o nameri sklada HFSF, da banko New TT Bank proda skupini, in navedli razloge za tako odločitev.
(26)
Skupina je 15. julija 2013 s skladom HFSF podpisala zavezujoč sporazum o prevzemu 100-odstotnega deleža in glasovalnih pravic banke New TT Bank.
(27)
Grčija je 19. julija 2013 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za banko New TT.
2. OPIS
2.1 SKUPINA IN NJENE TEŽAVE
2.1.1 Splošno ozadje grškega bančnega sektorja
(28)
Realni bruto domači proizvod (BDP) Grčije se je od leta 2008 do leta 2012 zmanjšal za 20 %, kot je prikazano v preglednici 1. Stopnja nevračila posojil grških bank grškim gospodinjstvom in podjetjem se je zato hitro večala (14). To je škodljivo vplivalo na uspešnost sredstev grških bank in povečalo potrebo po kapitalu.
Preglednica 1
Realna rast BDP v Grčiji, 2008-2013
Grčija
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Realna rast BDP, v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-6,4
- 4 (po ocenah)
Vir:
Eurostat, na voljo na spletni strani http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(29)
Grčija je februarja 2012 izvedla tudi zamenjavo obveznic z zasebnim sektorjem, kar je znano kot udeležba zasebnega sektorja (v nadaljnjem besedilu: program PSI). Grške banke so sodelovale v programu PSI, v katerem je grška vlada obstoječim zasebnim imetnikom obveznic v zameno za obstoječe grške državne obveznice nudila nove vrednostne papirje (vključno z novimi grškimi državnimi obveznicami, vrednostnimi papirji, povezanimi z BDP, in meničnimi obveznostmi PSI, ki jih je izdal evropski instrument za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: instrument EFSF)), s 53,5-odstotno nominalno diskontno mero in daljšimi zapadlostmi (15). Grški organi so rezultate navedene zamenjave obveznic objavili 9. marca 2012 (16). Rezultat zamenjave so bile znatne izgube za imetnike obveznic (po ocenah grške centralne banke so za grške banke v povprečju znašale 78 % nominalne vrednosti starih grških državnih obveznic) in kapitalske potrebe, ki so se v računovodske izkaze grških bank za leto 2011 vpisale za nazaj.
Preglednica 2
Skupna izguba glavnih grških bank na podlagi programa PSI (v mio. EUR)
Banke
Nominalna vrednost grških državnih obveznic
Nominalna vrednost državnih posojil
Skupna nominalna vrednost
Izguba pri grških državnih obveznicah na podlagi programa PSI
Izguba pri državnih posojilih na podlagi programa PSI
Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI
Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI/Delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (Core Tier 1) (17) (%)
Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI/Sredstva skupaj (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Postbank (TT Bank)
4 197
175
4 372
3 306
138
3 444
618,3
24,8
Nea Proton Bank
934
0
934
216
0
216
378,8
12,6
Vir:
Grška centralna banka, Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector (Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja), december 2012, str. 14.
(30)
Grške banke so imele zaradi programa PSI in nadaljevanja recesije znatne kapitalske primanjkljaje, zato so bila z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah drugega programa prilagajanja za Grčijo med grško vlado, Evropsko unijo, Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in Evropsko centralno banko (ECB) z dne 11. marca 2012 dana na voljo sredstva za dokapitalizacijo navedenih bank. Grški organi so ocenili, da potrebe po dokapitalizaciji bank in stroški reševanja, ki se bodo financirali iz navedenega programa, skupaj znašajo 50 milijard EUR (18). Navedeni znesek se je izračunal na podlagi testa izjemnih situacij, ki ga je grška centralna banka izvedla za obdobje od decembra 2011 do konca decembra 2014 (v nadaljnjem besedilu: test izjemnih situacij iz leta 2012), ki je temeljil na napovedi družbe Blackrock glede izgube iz posojil (19). Sredstva za dokapitalizacijo grških bank je zagotovil sklad HFSF. V preglednici 3 je povzet izračun kapitalskih potreb glavnih grških bank na podlagi testa izjemnih situacij iz leta 2012.
Preglednica 3
Test izjemnih situacij iz leta 2012: Kapitalske potrebe glavnih grških bank (v mio. EUR)
Banke
Referenčni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (december 2011)
Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI
(december 2011)
Rezervacije, povezane s PSI
(junij 2011)
Skupna bruto izguba
Napovedi glede kreditnega tveganja
Rezervacije za izgube iz posojil
(december 2011)
Interno ustvarjanje kapitala
Ciljni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (december 2014)
Kapitalske potrebe
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Nea Proton Bank
57
- 216
48
- 482
368
34
115
305
Vir:
Grška centralna banka, Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector (Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja), december 2012, str. 8.
(31)
Po navedbah iz memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah iz marca 2012 bodo imele „banke, ki predložijo izvedljive načrte za zbiranje kapitala, […] možnost, da zaprosijo za javno podporo in jo prejmejo na način, ki bo ohranil pobude zasebnega sektorja za vlaganje kapitala in tako kar najbolj zmanjšal breme za davkoplačevalce“ (20). Grška centralna banka je ugotovila, da so preživetja sposobne le štiri največje banke (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank in Alpha Bank) (21). Sklad HFSF jih je prvič dokapitaliziral maja 2012.
(32)
Domače vloge v Grčiji so se od konca leta 2009 do junija 2012 zmanjšale za skupno 37 % zaradi recesije in politične negotovosti. Te banke so, da bi ohranile vloge, morale plačati višje obrestne mere. Stroški vlog so se povečali, neto obrestna marža bank pa zmanjšala. Grške banke so izgubile dostop do financiranja na medbančnih trgih, zato so postale v celoti odvisne od financiranja iz Eurosistema (22), vedno večji del tega financiranja pa je bil v obliki izredne likvidnostne pomoči, ki jo je dodelila grška centralna banka. Zneski, ki so jih te banke pridobile, so bili zlasti visoki v drugi polovici leta 2012.
(33)
Po volitvah junija 2012 se je stanje vlog ponovno izboljševalo. Skupno financiranje grških bank iz Eurosistema se je od 31. decembra 2012 zmanjšalo.
(34)
Grčija je 3. decembra 2012 začela z izvajanjem programa odkupa novih grških državnih obveznic, prejetih v okviru programa PSI, njihova cena pa se je gibala med 30,2 % in 40,1 % njihove nominalne vrednosti (23). Grške banke so sodelovale pri navedenem programu odkupa, ki je pokazal nadaljnje izgube na njihovi bilanci stanja, saj je računovodska izguba (tj. razlika med tržno vrednostjo in nominalno vrednostjo), vpisana v času programa PSI, postala dokončna in nepreklicna (24).
(35)
Sklad HFSF je decembra 2012 drugič dokapitaliziral štiri največje grške banke.
(36)
Grška centralna banka je jeseni 2013 izvedla nov test izjemnih situacij, da bi ocenila trdnost kapitalskega položaja grških bank v osnovnem in negativnem scenariju.
(37)
Grška centralna banka je julija 2013 najela svetovalca za izvedbo diagnostične študije o portfeljih posojil vseh grških bank. Svetovalec je pripravil napoved kreditne izgube za portfelje domačih posojil vseh grških bank in posojila z grškim tveganjem v tujih podružnicah in odvisnih podjetjih za obdobje treh let in pol ter za čas trajanja posojila. Z analizo so se pripravile napovedi kreditne izgube na podlagi dveh makroekonomskih scenarijev; osnovnega in negativnega. Grška centralna banka je napovedi kreditne izgube za portfelje tujih posojil ocenila na podlagi istih vrednosti kot svetovalec.
(38)
Grška centralna banka je na podlagi ocene napovedi kreditne izgube, ki jo je podal svetovalec, oceno kapitalskih potreb izvedla s tehnično podporo drugega svetovalca.
(39)
Glavni elementi ocene kapitalskih potreb na podlagi testov izjemnih situacij iz leta 2013 so bili (i) napovedi kreditne izgube (25) za portfelje posojil bank na konsolidirani podlagi za grško in tuje tveganje, brez obstoječih rezerv za posojila, in (ii) ocenjena operativna donosnost bank za obdobje od junija 2013 do decembra 2016 na podlagi zadržane prilagoditve načrtov prestrukturiranja, ki so bili grški centralni banki predloženi v četrtem četrtletju leta 2013. V preglednici 4 je povzet izračun kapitalskih potreb glavnih grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju za test izjemnih situacij iz leta 2013.
Preglednica 4
Test izjemnih situacij iz leta 2013: kapitalske potrebe grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju (v mio. EUR)
Banke
Referenčni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (junij 2013) (1)
Rezervacije za izgube iz posojil
(junij 2013) (2)
Napovedi kreditne izgube za grško tveganje (3)
Napovedi kreditne izgube za tuje tveganje (26) (4)
Interno ustvarjanje kapitala (5)
Delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala v testu izjemnih situacij (december 2016) (6)
Kapitalske potrebe
(7)=(6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (27)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (28)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Vir:
Grška centralna banka, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Test izjemnih situacij grškega bančnega sektorja iz leta 2013), marec 2014, str. 42.
(40)
Grška centralna banka je 6. marca 2013 objavila rezultate testa izjemnih situacij iz leta 2013 in od bank zahtevala, naj do sredine aprila 2014 predložijo svoje načrte za zbiranje kapitala za pokrivanje kapitalskih potreb na podlagi osnovnega scenarija.
2.1.2 Gospodarske dejavnosti skupine
(41)
Skupina zagotavlja univerzalne bančne storitve zlasti v Grčiji ter v vzhodni in jugovzhodni Evropi (Ciper, Romunija, Bolgarija, Srbija in Ukrajina). Zagotavlja vse bančne in finančne produkte ter storitve gospodinjstvom in podjetjem. Izvaja storitve poslovanja s prebivalstvom, poslovanja s podjetji in zasebnega bančništva, upravljanja sredstev, zavarovanja, zakladništva kapitalskih trgov in druge storitve. Skupina je registrirana v Grčiji, njene delnice pa kotirajo na borzi v Atenah. Skupina je 31. decembra 2012 zaposlovala skupno 17 427 oseb, od tega jih je bila približno polovica zaposlenih v vzhodni in jugovzhodni Evropi, drugi pa v Grčiji (29).
(42)
Skupina je sodelovala v programu PSI; zamenjala je grške državne obveznice in državna posojila z nominalno vrednostjo 7 336 milijonov EUR. Njeni skupni stroški, povezani z udeležbo zasebnega sektorja, so znašali 5 781 milijonov EUR pred obdavčitvijo, vpisani pa so bili v celoti v izkazih za leto 2011 (30). Skupina je v času programa odkupa decembra 2012 nove grške državne obveznice, ki jih je prejela v okviru programa PSI, prodala po znatno diskontirani nominalni vrednosti. Navedena prodaja je pokazala izgube, ki jih je imela z novimi grškimi državnimi obveznicami.
(43)
Glavni podatki za skupino iz decembra 2010, decembra 2011, decembra 2012 in decembra 2013 (konsolidirani podatki) so predstavljeni v preglednici 5.
Preglednica 5
Glavni podatki za skupino Eurobank za leta 2010, 2011, 2012 in 2013
Poslovni izid
(v mio. EUR)
2010
2011
2012
2013
(vključno z bankama New TT Bank in Nea Proton Bank od datuma njunega prevzema)
Čisti prihodki iz obresti
2 103
2 965
1 461
1 294
Prihodki od poslovanja skupaj
2 730
2 226
1 755
1 587
Odhodki iz poslovanja skupaj
-1 280
-1 123
-1 052
-1 071
Prihodki pred rezervacijami
1 450
1 103
703
516
Izgube zaradi kreditnega tveganja
-1 273
-1 328
-1 655
-1 920
Izgube zaradi PSI
-6 012
- 363
Druge izgube
- 737
- 373
- 522
Čisti dobiček/izguba
84
-5 496
-1 440
-1 157
Izbrani podatki o obsegu (v mio. EUR)
31. december 2010
31. december 2011
31. december 2012
31. december 2013 (vključno z bankama New TT Bank in Nea Proton Bank)
Posojila in predplačila strankam skupaj
53 412
48 094
43 171
45 610
Vloge skupaj
41 173
32 459
30 752
41 535
Sredstva skupaj
87 188
76 822
67 653
77 586
Lastniški kapital skupaj (31)
6 094
875
- 685
4 523
Viri:
2013: Finančni rezultati za leto 2013 - konsolidirani računovodski izkazi, str. 3 in 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf;. Leti 2012 in 2011: Finančni rezultati za leto 2012 - konsolidirani računovodski izkazi, str. 3 in 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf;. Leto 2010: Sporočilo za javnost banke EFG Eurobank, Rezultati za leto 2011, str. 5 in 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf
(44)
Iz preglednice 5 je razvidno, da je imela skupina ob hudih izgubah, ki jih je leta 2011 vpisala zaradi programa PSI (5 781 milijonov EUR (32)) težave tudi zaradi upadanja prihodkov (tudi zaradi višjih stroškov z vlogami) ter visokih in rastočih izgub zaradi oslabitve njenega portfelja posojil v Grčiji in tujini. Likvidnostni položaj skupine so močno prizadeli odlivi vlog; njeno razmerje med posojili in vlogami je dne 31. decembra 2011 doseglo 148 %, na ta datum pa je 42 % njene bilance stanja financiral Eurosistem.
(45)
Grška centralna banka je na podlagi rezultatov testa izjemnih situacij iz leta 2013, ki so bili objavljeni 6. marca 2014, ocenila, da kapitalske potrebe skupine v osnovnem scenariju znašajo 2 945 milijonov EUR. V navedenem znesku niso bili upoštevani blažilni ukrepi, torej je že predvidevala, da bo skupina izvedla blažilne ukrepe v obliki odprodaj, ki naj bi prispevale k zmanjšanju kapitalskih potreb.
(46)
Da bi skupina pokrila ugotovljeno potrebo v višini 2 945 milijonov EUR kapitala, je predlagala izboljšane blažilne ukrepe, ki pa bodo skupaj prinesli le nekoliko višji znesek od tistega, ki ga je grška centralna banka predvidela pri izračunu kapitalskih potreb. Navedeni blažilni ukrepi vključujejo prodajo dodatnih sredstev (prodajo […] (33), prodajo […] % odvisne zavarovalnice in zmanjšanje deleža pri poslovanju z nepremičninami na 20 % do […]) (34).
(47)
Izboljšani blažilni ukrepi lahko krijejo le zelo majhen del ugotovljenih kapitalskih potreb, zato je bila na izredni generalni skupščini delničarjev 12. aprila 2014 sprejeta odločitev o povečanju kapitala za 2 864 milijonov EUR. Gre za ponudbo kapitala brez predkupne pravice (tj. povečanje kapitala z odpovedjo predkupne pravice) mednarodnim vlagateljem in javno ponudbo v Grčiji. Če povpraševanje zasebnih vlagateljev ne bo zadoščalo za kritje celotnega povečanja kapitala, bo sklad HFSF po predhodni pretvorbi obstoječih podrejenih kapitalskih instrumentov skupine v delnice vrzel kril z vpisom preostalih novih delnic.
2.2 GRŠKE BANČNE DEJAVNOSTI, KI JIH JE PREVZELA SKUPINA
(48)
Skupina je 15. julija 2013 s skladom HFSF podpisala zavezujoča sporazuma o prevzemu 100-odstotnega deleža in glasovalnih pravic bank Nea Proton Bank in New TT Bank.
2.2.1 Prevzem banke Nea Proton Bank
Reševanje bank Proton Bank in Nea Proton Bank
(49)
Grška centralna banka je 9. oktobra 2011 nadaljevala z reševanjem banke Proton Bank. Dovoljenje banke Proton Bank je preklicala grška centralna banka, ki je sprožila postopek likvidacije zadevne banke (35).
(50)
Na predlog grške centralne banke in po odločbi finančnega ministra (36) je bila ustanovljena banka Nea Proton Bank kot začasna kreditna institucija, nanjo pa so bile prenesene vse vloge (prebivalstva, bančne in vlade), mreža podružnic in izbrana sredstva (portfelja posojil in vrednostnih papirjev) banke Proton Bank. Terjatve iz naslova lastniških vrednostnih papirjev, podrejen dolg in posojila z visokim tveganjem so ostali pri banki Proton Bank. Sklad HFSF je v banko Nea Proton Bank vložil začetni delniški kapital v višini 250 milijonov EUR (37) in je bil njen edini delničar. Začetna bilanca stanja banke Nea Proton Bank je znašala približno 3 milijarde EUR.
(51)
Tveganju prilagojena aktiva (38) banke Nea Proton Bank je konec leta 2011 znašala 1,2 milijarde EUR.
Prevzem banke Nea Proton Bank s strani skupine
(52)
Grška zakonodaja o reševanju bank zahteva, da mora sklad HFSF svoje deleže v začasni kreditni instituciji prodati v dveh letih od datuma ministrske odločbe o ustanovitvi zadevne začasne kreditne institucije (39). Sklad HFSF je skladu z navedeno obveznostjo in memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah nadaljeval s prodajo svojih deležev v banki Nea Proton Bank. Finančni svetovalec sklada HFSF je stopil v stik s številnimi morebitnimi vlagatelji (vključno z grškimi bankami, tujimi bankami in finančnimi sponzorji), vendar sta končni ponudbi predložili le skupina in ameriški hedge sklad. Le za ponudbo skupine se je štelo, da je skladna s pismom o postopku sklada HFSF in torej veljavna.
(53)
Tveganju prilagojena aktiva banke Nea Proton Bank je dne 31. maja 2013 znašala 811 milijonov EUR, njen regulatorni kapital pa je znašal -203 milijone EUR. Banka Nea Proton Bank je istega dne potrebovala skupno dokapitalizacijo v višini 276 milijonov EUR, da bi dosegla 9-odstotni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala. Skupina je plačala z denarnim vložkom v višini 1 EUR v zameno za 100-odstotni delež in glasovalne pravice banke Nea Proton Bank. Skupina je od sklada HFSF zahtevala, naj banko Nea Proton Bank dokapitalizira s 395 milijoni EUR, od tega bi bilo 276 milijonov EUR namenjenih za dvig količnika kapitalske ustreznosti banke Nea Proton Bank nazaj na 9 %, preostalih 119 milijonov EUR v rezervacijah pa bi bilo za dodatne rezervacije za izgube pri posojilih in pričakovane izgube pred obdavčitvijo do leta 2016. Sklad HFSF se je v skladu s pogoji prodaje zavezal, da bo pred zaključkom transakcije pokril kapitalske potrebe banke Nea Proton Bank s 395 milijoni EUR v denarnih sredstvih.
2.2.2 Prevzem banke New TT Bank
Reševanje bank TT Bank in New TT Bank
(54)
Grški organi so 18. januarja 2013 nadaljevali z reševanjem banke TT Bank. Dovoljenje banke TT Bank je preklicala grška centralna banka, ki je sprožila postopek likvidacije zadevne banke (40).
(55)
Na predlog grške centralne banke in po odločbi finančnega ministra (41) je bila ustanovljena banka New TT Bank kot začasna kreditna institucija, nanjo pa so bila prenesena sredstva v višini 10,8 milijarde EUR (v obliki denarnih sredstev, zakladnih menic, donosnih posojil, vloge za prebivalstvo, centralnega financiranja in grških državnih obveznic (42)). Na banki TT Bank so ostala neto sredstva v skupnem znesku 1,2 milijarde EUR: „v obliki“ terjatev iz naslova lastniških vrednostnih papirjev, nedonosnih posojil, terjatev in obveznosti za davek banke TT ter vseh vrst dajatev. Sklad HFSF je v banko New TT Bank vložil začetni delniški kapital v višini 500 milijonov EUR in je bil njen edini delničar. Začetna bilanca stanja banke New TT Bank po kapitalskem vložku je znašala približno 15,1 milijarde EUR.
Prevzem banke New TT Bank s strani skupine
(56)
Sklad HFSF je v okviru svojih zavez iz memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah nadaljeval s prodajo svojih deležev v banki New TT Bank. S tem je izpolnil tudi svojo obveznost glede prodaje svojih deležev v zadevni začasni kreditni instituciji v dveh letih po njeni ustanovitvi. Finančni svetovalec sklada HFSF je stopil v stik s številnimi morebitnimi vlagatelji, vključno z grškimi bankami, tujimi bankami in finančnimi sponzorji. Končne ponudbe so predložile le štiri največje grške banke, prednost pa je imela ponudba skupine.
(57)
Skupina se je dogovorila, da bo za nakup banke New TT Bank plačala skupno 681 milijonov EUR v obliki novo izdanih navadnih delnic. Za prvotno plačilo, ki ga je plačala skupina, so bile v skladu s sporazumom o vpisu izvedene nadaljnje prilagoditve na podlagi ocene neto vrednosti sredstev (43).
(58)
Na izredni generalni skupščini delničarjev skupine 26. avgusta 2013 je bilo nato odobreno povečanje delniškega kapitala skupine za 425 625 000 EUR z izdajo 1 418 750 000 novih navadnih delnic (44) z nominalno vrednostjo 0,30 EUR za delnico in po ponudbeni ceni 0,48 EUR za delnico. Povečanje kapitala je v celoti vpisal sklad HFSF s stvarnim vložkom. Navedeni stvarni vložek je bil v obliki vseh delnic banke New TT Bank v lasti sklada HFSF v skupni vrednosti 681 milijonov EUR. Po navedeni transakciji se je delež sklada HFSF v skupini s 93,5 % povečal na 95,2 %.
2.3 UKREPI POMOČI
(59)
Skupina je prejela pomoč v obliki ukrepov kapitalske podpore A, B1, B2, B3, B4 in C ter ukrepov za večjo likvidnost L1 in L2. Banki Proton Bank in Nea Proton Bank sta prejeli pomoč v obliki naslednjih ukrepov: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 in NP3. Banke T Bank, TT Bank in New TT Bank so prejele pomoč v obliki ukrepov T, TT, NTT1 in NTT2.
2.3.1 Ukrepi pomoči, dodeljeni skupini v okviru programa pomoči grškim bankam
(60)
Skupina je v okviru programa pomoči grškim bankam prejela pomoč v različnih oblikah, tj. na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil.
2.3.1.1 Državna likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi jamstva, in ukrepi državnih obligacijskih posojil (ukrep L1)
(61)
Skupina je prejela in še prejema pomoč na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil. Navedena pomoč bo v tem sklepu opisana kot „ukrep L1“. Jamstva, ki so bila odobrena skupini, so 30. novembra 2013 (45) znašala približno 13,9 milijarde EUR. Na ta datum ni bilo neporavnanih posojil v državnih obveznicah do skupine. Skupina je do 15. aprila 2011 prejela posojila v državnih obveznicah v višini 1 737 milijonov EUR ter prejela pomoč v obliki državnih jamstev v višini 13,6 milijarde EUR, ki je bila odobrena na podlagi programa pomoči grškim bankam.
(62)
Grški organi so v načrtu prestrukturiranja za skupino, ki so ga Komisiji predložili 16. marca 2014, pokazali namen, da v obdobju prestrukturiranja nadaljujejo z odobritvami jamstev in posojanjem državnih obveznic na podlagi programa.
2.3.1.2 Državna dokapitalizacija, dodeljena okviru ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam (ukrep A)
(63)
Skupina je maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam prejela kapitalski vložek v višini 950 milijonov EUR (46) (ukrep A). Navedeni kapitalski vložek je bil enak približno 2 odstotkoma tveganju prilagojene aktive skupine v zadevnem času.
(64)
Dokapitalizacija je bila v obliki prednostnih delnic, ki jih je vpisala Grčija, ki je imela kupon z nominalno obrestno mero 10 % in zapadlostjo petih let. Trajanje prednostnih delnic je bilo leta 2010 podaljšano, njihovo nadomestilo pa se je zvišalo. Če se prednostne delnice ne odkupijo v petih letih od njihove izdaje, generalna skupščina delničarjev pa ne sprejme nobene odločitve glede odkupa navedenih delnic, bo grški finančni minister vsako leto kupon zvišal za 2 % na kumulativni podlagi (tj. kupon z nominalno obrestno mero 12 % šesto leto, 14 % sedmo leto itd.).
2.3.2 Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom (ukrep L2)
(65)
Izredna likvidnostna pomoč je izreden ukrep, ki plačilno sposobni finančni instituciji, ki ima trenutne težave z likvidnostjo, omogoči prejemanje financiranja iz Eurosistema, zadevni ukrep pa ni del enotne denarne politike. Obrestna mera, ki jo takšna finančna institucija plača za izredno likvidnostno pomoč, je […] bazičnih točk višja od obresti, ki jih plačuje za redno refinanciranje centralne banke.
(66)
Za program izredne likvidnostne pomoči je pristojna grška centralna banka, kar pomeni, da vse stroške in tveganja, ki izhajajo iz zagotavljanja navedenega programa, nosi grška centralna banka (47). Grčija je grški centralni banki dodelila državno jamstvo za celoten znesek izredne likvidnostne pomoči, ki ga je dodelila grška centralna banka. Finančni minister lahko na podlagi odstavka 7 člena 50 zakona št. 3943/2011, ki je spremenil odstavek 1 člena 65 zakona št. 2362/1995, grški centralni banki dodeli jamstva v imenu države, da se zavarujejo terjatve grške centralne banke zoper kreditne institucije. Banke, upravičene do izredne likvidnostne pomoči, so morale državi plačati provizijo za jamstvo v višini […] bazičnih točk.
(67)
Do 31. decembra 2011 je skupina prejela izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom v višini 14,95 milijarde EUR (48), do 31. decembra 2012 pa je skupina prejela izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom v višini 12 milijard EUR.
2.3.3 Ukrepi pomoči, dodeljeni skupini v okviru sklada HFSF
(68)
Skupina je od leta 2012 prejela pomoč v okviru različnih ukrepov kapitalske podpore, ki jih je dodelil sklad HFSF. Preglednica 6 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.
Preglednica 6
Ukrepi kapitalske podpore, dodeljeni skupini v okviru sklada HFSF
Prva premostitvena dokapitalizacija - maj 2012 (v mio. EUR)
Druga premostitvena dokapitalizacija - december 2012 (v mio. EUR)
Pismo o zavezi - december 2012
(v mio. EUR)
Dokapitalizacija iz pomladi 2013 - maj 2013 (v mio. EUR)
Zaveza o dokapitalizaciji - april 2014 (v mio. EUR)
Ukrep
B1
B2
B3
B4
C
Znesek
(v mio. EUR)
3 970
1 341
528
5 839
2 864
2.3.3.1 Prva premostitvena dokapitalizacija (ukrep B1)
(69)
V uvodnih izjavah 15 do 32 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank je podrobno opisana prva premostitvena dokapitalizacija iz maja 2012 (ukrep B1). Ozadje in glavni elementi navedenega ukrepa so podani v tem oddelku.
(70)
Sklad HFSF je 20. aprila 2012 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala do največ 4,2 milijarde EUR.
(71)
Sklad HFSF je na podlagi ukrepa B1 28. maja 2012 na skupino prenesel obveznice instrumenta EFSF v višini 3,97 milijarde EUR v skladu z določbami o premostitveni dokapitalizaciji zakona št. 3864/2010 o ustanovitvi sklada HFSF (v nadaljnjem besedilu: zakon o HFSF). Obveznice instrumenta EFSF, ki so bile prenesene na skupino, so bile obveznice s spremenljivo obrestno mero z zapadlostjo šestih in desetih let, ki so bile izdane 19. aprila 2012. Komisija je v uvodni izjavi 48 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank že ugotovila, da „[p]remostitvena dokapitalizacija, ki se je zaključila 28. maja 2012, pomeni izvajanje obveznosti, ki je bila določena v pismu o zavezi, torej gre za nadaljevanje iste pomoči“. Oba zneska, ki sta bila zagotovljena v pismu o zavezi in s prvo premostitveno dokapitalizacijo, je izračunala grška centralna banka, da bi zagotovila, da bo skupina do dne 31. decembra 2011, datuma retroaktivnega vpisa premostitvene dokapitalizacije v izkaze skupine, dosegla količnik celotnega kapitala v višini 8 %. Iz preglednice 3 je razvidno, da je ukrep B1 pokril le omejen del skupnih kapitalskih potreb, ugotovljenih v testu izjemnih situacij iz leta 2012. Skupina bi morala kapital zbrati s prihodnjim povečanjem kapitala, premostitvena dokapitalizacija pa naj bi bila namenjena le ohranjanju upravičenosti skupine do financiranja ECB, dokler se ne bi izvedlo povečanje kapitala.
(72)
Sporazum o obdobju pred vpisom med skupino in skladom HFSF je glede obdobja med datumom prve premostitvene dokapitalizacije in datumom pretvorbe prve premostitvene dokapitalizacije v navadne delnice in druge konvertibilne finančne instrumente določal, da mora skupina skladu HFSF plačati 1-odstotno letno pristojbino na nominalno vrednost obveznic instrumenta EFSF, vsa izplačila kupona in natečene obresti na obveznice instrumenta EFSF v zadevnem obdobju pa bi se štela za dodatni prispevek kapitala sklada HFSF (49).
2.3.3.2 Druga premostitvena dokapitalizacija (ukrep B2)
(73)
Skupina je jeseni 2012 vpisala nadaljnje izgube. Njen kapital je bil torej ponovno nižji od minimalnih kapitalskih zahtev, na podlagi katerih bi bila upravičena za refinanciranje ECB.
(74)
Zato je bila potrebna druga premostitvena dokapitalizacija. Sklad HFSF je 21. decembra 2012 izvedel drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 341 milijonov EUR (ukrep B2), ki je bila ponovno plačana s prenosom obveznic instrumenta EFSF na skupino.
2.3.3.3 Pismo o zavezi z dne 21. decembra 2012 (ukrep B3)
(75)
Sklad HFSF je ob drugi premostitveni dokapitalizaciji 21. decembra 2012 skupini izdal tudi pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine in zamenljivih kapitalskih instrumentov, ki bodo izdani v skupnem znesku 528 milijonov EUR (ukrep B3).
(76)
Skupni znesek obeh premostitvenih dokapitalizacij (ukrepa B1 in B2) in dodatnega zneska, dodeljenega decembra 2012 (ukrep B3) je pomenil, da je sklad HFSF pokril skupne kapitalske potrebe, ugotovljene s testom izjemnih situacij iz leta 2012 (5 839 milijonov EUR (50)).
2.3.3.4 Dokapitalizacija iz pomladi 2013 (ukrep B4)
(77)
Na generalni skupščini delničarjev 30. aprila 2013 je bilo odobreno povečanje delniškega kapitala skupine v višini 5 839 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija iz pomladi 2013). Skupina je zato izdala 3 789 317 357 novih delnic z nominalno vrednostjo 0,30 EUR po ceni 1,54 EUR za delnico.
(78)
Na isti generalni skupščini delničarjev je bila sprejeta tudi odločitev, da bo sklad HFSF zagotovil celoten znesek kapitala, ki bo plačan s stvarnim vložkom v obliki obveznic instrumenta EFSF.
(79)
Sklad HFSF je maja 2013 zato v skupino vložil skupno 5 839 milijonov EUR v obliki navadnih delnic (ukrep B4). Navedeni znesek je enak vsoti ukrepov B1, B2 in B3.
(80)
Z dokapitalizacijo iz pomladi 2013 sta bili prva in druga premostitvena dokapitalizacija (ukrepa B1 in B2) pretvorjeni v trajno dokapitalizacijo, izvedena pa je bila tudi zaveza glede dodelitve dodatne finančne pomoči (ukrep B3).
(81)
Cena novih delnic se je določila na 50 % cene delnice, izračunane na podlagi povprečja obsega trgovanja v 50 trgovalnih dneh pred določitvijo ponudbene cene. Na generalni skupščini delničarjev 30. aprila 2012 je bila sprejeta odločitev o združevanju delnic (51), zato je bila cena novih delnic določena na 1,54 EUR za delnico.
(82)
Sklad HFSF je takoj po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 postal večinski delničar skupine z 98,56-odstotnim deležem. Ko je skupina ponovno izvedla upravljanje obveznosti, se je navedeni delež junija 2013 zmanjšal na 93,55 % (glej oddelek 2.4.5). Skupina je avgusta 2013 skladu HFSF izdala nove delnice za nakup banke New TT Bank, na podlagi tega pa se je delež sklada HFSF povečal na 95,23 % (52).
2.3.3.5 Zaveza za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C)
(83)
Grška centralna banka je 6. marca 2014 sporočila rezultate testa izjemnih situacij, ki je bil izveden v drugi polovici leta 2013. Grška centralna banka je navedla, da bi v osnovnem scenariju kapitalske potrebe skupine za obdobje 2014-2016 dosegle 2 945 milijonov EUR.
(84)
Sklad HFSF je 31. marca 2014 skupini poslal dopis, v katerem je navedel, da namerava in lahko finančno podpre morebitno povečanje delniškega kapitala na podlagi zakona št. 3864/2010 o skladu HFSF, kot je bil spremenjen 30. marca 2014, ki je potreben za izpolnjevanje kapitalskih potreb, ugotovljenih v testu izjemnih situacij. Če na koncu obdobja vpisa ni dovolj povpraševanja zasebnih vlagateljev po ceni, ki jo Generalni svet sklada HFSF določi na podlagi dveh neodvisnih vrednotenj, zakon o skladu HFSF določa, da sklad HFSF po predhodni pretvorbi obstoječih podrejenih kapitalskih instrumentov skupine v delnice vpiše vse preostale delnice, kot je navedeno v členu 6a.
(85)
Na izredni generalni skupščini delničarjev 12. aprila 2014 je bilo odobreno povečanje delniškega kapitala v višini 2 864 milijonov EUR na podlagi zakona o skladu HFSF in navedeno, da ponudbena cena ne more biti nižja od nominalne cene 0,30 EUR za delnico in najnižje cene, ki jo bo določil sklad HFSF (53).
(86)
Sklad HFSF je v skladu z zakonom o skladu HFSF imenoval dva neodvisna svetovalca, da določita vrednost skupine. Oba svetovalca sta svoje delo zaključila 10. aprila 2014 in vsak posebej predložila razpon vrednosti skupine. Razpona sta se precej prekrivala. Generalni svet sklada HFSF je na podlagi navedenih vrednotenj 14. aprila 2014 določil ceno, ki ustreza najnižji ceni, po kateri se lahko nove delnice skupine ponudijo vlagateljem in ceno, po kateri bo finančno podprl izdajo kapitala, če bo potrebno (54). 15. aprila 2014 je podprl ponudbo, ki jo je dal konzorcij vlagateljev za vpis novih delnic v višini 1,3 milijarde EUR po ceni 0,30 EUR za delnico (v nadaljnjem besedilu: temeljni vlagatelj (55) (56)).
(87)
Skupina Eurobank je 24. aprila 2014 objavila začetek zbiranja naročil po ceni med 0,30 in 0,33 EUR (57). Če bi bilo dovolj povpraševanja, da bi se v celoti pokrilo 2 864 milijonov EUR po ceni, višji od 0,30 EUR, bo moral temeljni vlagatelj svojo ceno prilagoditi višji ceni ali pa preklicati svoja naročila; v tem primeru prejme odškodnino. Če bi bilo dovolj povpraševanja zasebnih vlagateljev (vključno s povpraševanjem temeljnega vlagatelja), da bi se v celoti pokrilo 2 864 milijonov EUR po ceni 0,30 EUR, prejme temeljni vlagatelj prednostno dodelitev. Če povpraševanja po ceni 0,30 EUR ne bi bilo dovolj (vključno s povpraševanjem temeljnega vlagatelja), se bo podrejeni dolg pretvoril v nove delnice. Kot je predvideno v zakonu o skladu HFSF, vse nevpisane delnice po pretvorbi podrejenega dolga vpiše sklad HFSF po isti ceni, tj. 0,30 EUR na delnico.
2.3.4 Ukrepi pomoči, povezani s prevzetimi podjetji
2.3.4.1 Ukrepi pomoči za banki Proton Bank in Nea Proton Bank
(88)
Banki Proton Bank in Nea Proton Bank sta od leta 2008 prejeli pomoč v okviru različnih ukrepov pomoči. Preglednica 7 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.
Preglednica 7
Pregled ukrepov kapitalske podpore za banki Proton Bank in Nea Proton Bank
Upravičenka pomoči
Ukrep
Narava pomoči
Subjekt, ki je dodelil pomoč
Datum izplačila
Znesek (v mio. EUR)
Dejavnosti banke Proton Bank
Pr1
Kapital na podlagi ukrepa dokapitalizacije: prednostne delnice Grčije
država
maj 2009
80
Pr2
Posojilo grških državnih obveznic na podlagi grškega ukrepa obligacijskih posojil
država
april 2009
78
Pr3
Državno jamstvo za izdane obveznice na podlagi grškega ukrepa jamstva
država
julij 2010
149,4
Dejavnosti banke Nea Proton Bank
NP1
Likvidnostna vrzel s PB na NPB
Financiranje likvidnostne vrzeli s PB na NPB (del 1)
HDIGF
9.10.2011
862
Po končanem izračunu likvidnostne vrzeli, financiranje stanja likvidnostne vrzeli s PB na NPB (del 2)
HFSF
14.5.2012
259,6
Skupni znesek NP1
1 121,6
NP2
Vložki delniškega kapitala za NPB v letih 2011 in 2012
Začetni delniški kapital
HFSF
9.10.2011
220
Začetni delniški kapital
HFSF
3.2.2012
30
Skupni začetni kapital
250
Dodatni delniški kapital
HFSF
1.8.2012
230
Dodatni delniški kapital
HFSF
31.12.2012
35
Skupni dodatni kapital
265
Skupni znesek NP2
515
NP3
Dokapitalizacija pred njeno prodajo skupini Eurobank
Delniški kapital
HFSF
28.8.2013
395
2.3.4.1.1 Ukrepi pomoči za banko Proton Bank
(i) Državna dokapitalizacija, ki jo je prejela banka Proton Bank (ukrep Pr1)
(89)
Grčija je maja 2009 v banko Proton Bank vložila 80 milijonov EUR, kar je enako približno 4,6 odstotka njene tveganju prilagojene aktive v zadevnem času. Navedeni kapitalski vložek je bil izveden na podlagi ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam. Dokapitalizacija je bila v obliki prednostnih delnic.
(ii) Državna likvidnostna podpora, ki jo je prejela banka Proton Bank (ukrepa Pr2 in Pr3)
(90)
Banka Proton Bank je bila upravičena tudi do ukrepov pomoči na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil, ki sta del programa pomoči grškim bankam. Banka Proton Bank je aprila 2009 prejela grške državne vrednostne papirje v višini 78 milijonov EUR (ukrep Pr2), julija 2010 pa je prejela državno jamstvo za izdane obveznice v nominalni vrednosti 149,4 milijona EUR (ukrep Pr3). Obveznice z državnim jamstvom so se na banko Nea Proton Bank prenesle na dan reševanja, vendar so bile 5. januarja 2012 preklicane. Grški državni vrednostni papirji so zapadli decembra 2011 in niso bili podaljšani.
2.3.4.1.2 Ukrepi pomoči za banko Nea Proton Bank
(i) Kritje likvidnostne vrzeli banke Nea Proton Bank v višini 1 121,6 milijona EUR (ukrep NP1)
(91)
Grški organi so v okviru reševanja banke Proton Bank ugotovili likvidnostno vrzel v banki Nea Proton Bank. Shema sklada HDIGF za reševanje je v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 9. oktobra 2011 banki Nea Proton Bank decembra 2011 plačala 862 milijonov EUR. Ko je grška centralna banka dne 19. januarja 2012 izračunala, da likvidnostna vrzel znaša 1 121,6 milijona EUR, je sklad HFSF (58) v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 9. aprila 2012 (59)14. maja 2012 plačal preostali znesek v višini 259,6 milijona EUR. Shema sklada HDIGF za reševanje in sklad HFSF sta tako pokrila likvidnostno vrzel.
(ii) Kapitalski vložki sklada HFSF za banko Nea Proton Bank v letih 2011 in 2012 (ukrep NP2)
(92)
Sklad HFSF je banki Nea Proton Bank zagotovil državno pomoč v obliki začetnega delniškega kapitala (navadne delnice) v višini 250 milijonov EUR, ki jo je izplačal v dveh tranšah, 9. oktobra 2011 in 3. februarja 2012.
(93)
V skladu s posodobljenim načrtom prestrukturiranja za banko Nea Proton Bank, ki je bil predložen 16. julija 2012 in je bil zadnja različica načrta, ki je bil priglašen Komisiji v času sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton, je banka Nea Proton Bank potrebovala dodatni kapital v višini 300 milijonov EUR. Navedeni dodatni kapital je bil potreben tudi zaradi izgub, ki jih je banka Nea Proton Bank utrpela na podlagi programa PSI (izgube zaradi oslabitve za leto 2011, povezane z grškimi državnimi obveznicami, so znašale 146,5 milijona EUR, k rezultatom prvega četrtletja leta 2012 pa so se štele tudi dodatne oslabitve v višini 22 milijonov EUR). Banka Nea Proton Bank je potrebovala dodatni kapital tudi zaradi dviga stroškov rezervacij od leta 2011 do leta 2016, ki so višji od ravni, predvidenih ob ustanovitvi banke Nea Proton Bank.
(94)
V skladu s posodobljenim načrtom prestrukturiranja za banko Nea Proton Bank, ki je bil predložen 16. julija 2012, naj bi bile predvidene kapitalske potrebe v obliki pričakovanega kapitalskega vložka v višini 285 milijonov EUR leta 2012 in pričakovanega kapitalskega vložka v višini 15 milijonov EUR leta 2014. Sklad HFSF je na koncu v banko Nea Proton Bank dejansko vložil 230 milijonov EUR 1. avgusta 2012 in 35 milijonov EUR 31. decembra 2012.
(iii) Kapitalski vložek sklada HFSF za banko Nea Proton Bank pred njeno prodajo skupini Eurobank (ukrep NP3)
(95)
Sklad HFSF se je že v prodajni pogodbi z dne 15. julija 2013 zavezal, da bo v banko Nea Proton Bank vložil znesek v višini 395 milijonov EUR (60). Sklad HFSF je znesek v višini 395 milijonov EUR izplačal 28. avgusta 2013.
2.3.4.2 Ukrepi pomoči za banko New TT Bank
(96)
Banke T Bank, TT Bank in New TT Bank so od leta 2008 prejele pomoč v okviru različnih ukrepov pomoči. Preglednica 8 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.
Preglednica 8
Pregled ukrepov pomoči za banki T Bank in TT bank
Upravičenka pomoči
Ukrep
Opis
Subjekt, ki je dodelil pomoč
Datum
Znesek državne pomoči (v mio. EUR)
Dejavnosti banke T Bank, prenesene na banko TT Bank (61)
T
Financiranje likvidnostne vrzeli s T Bank na TT Bank (del 1)
HDIGF
december 2011
450
Po končanem izračunu likvidnostne vrzeli, financiranje stanja likvidnostne vrzeli s T Bank na TT Bank (del 2)
HFSF
14.2.2013
227
Skupni znesek T
677
TT Bank
TT
Kapitalski vložek
Kapital na podlagi ukrepa dokapitalizacije: prednostne delnice Grčije
država
maj 2009
224,96
Banka New TT Bank (premostitveno posojilo)
NTT1
Likvidnostna vrzel s TT na NTT
Financiranje likvidnostne vrzeli s T Bank na TT Bank (del 1)
HFSF
29.1.2013
2 730,8
Po končanem izračunu likvidnostne vrzeli, financiranje stanja likvidnostne vrzeli s TT Bank na New TT Bank (del 2)
HFSF
14.6.2013
1 001,7
Skupni znesek NTT1
3 732,6
NTT2
Vložek začetnega delniškega kapitala
Začetni delniški kapital banke New TT Bank
HFSF
29.1.2013
500
2.3.4.2.1 Ukrep pomoči za banko T Bank
Posredovanje sheme sklada HDIGF za reševanje v korist banke T v višini 677 milijonov EUR (ukrep T)
(97)
Shema sklada HDIGF za reševanje in sklad HFSF sta financirala likvidnostno vrzel, ki je nastala zaradi prenosa dejavnosti z banke T Bank na banko TT Bank, predstavlja pa razliko med pošteno vrednostjo sredstev, prenesenih z banke T Bank na banko TT Bank, in pošteno vrednostjo prenesenih obveznosti. Shema sklada HDIGF za reševanje je v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 17. decembra 2011 plačala 450 milijonov EUR (62), tj. približno dve tretjini ocenjene likvidnostne vrzeli. Po izračunu, da likvidnostna vrzel znaša približno 677 milijonov EUR, je sklad HFSF (63) v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 9. aprila 2012 (64) banki New TT Bank 14. februarja 2013 plačal preostali znesek v višini 227 milijonov EUR (65).
2.3.4.2.2 Ukrep pomoči za banko TT Bank
Državna dokapitalizacija, ki jo je prejela banka TT Bank (ukrep TT)
(98)
Banka TT Bank je maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam od Grčije prejela kapitalski vložek v višini 224,96 milijona EUR, kar je približno 2,9 odstotka njene tveganju prilagojene aktive v zadevnem času. Kapitalski vložek je bil v obliki prednostnih delnic.
2.3.4.2.3 Ukrepi pomoči za banko New TT Bank
(i) Kritje likvidnostne vrzeli banke TT Bank v višini 3 732,6 milijona EUR (ukrep NTT1)
(99)
Sklad HFSF je financiral likvidnostno vrzel banke New TT Bank, ki predstavlja razliko med vrednostjo sredstev, prenesenih z banke TT Bank na banko New TT Bank, in nominalno vrednostjo prenesenih obveznosti. Sklad HFSF je v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 18. januarja 2013 dne 29. januarja 2013 plačal 2 730,8 milijona EUR (66), tj. približno dve tretjini ocenjene likvidnostne vrzeli. Ko je grška centralna banka izračunala, da likvidnostna vrzel znaša 3 732,6 milijona EUR (67), je sklad HFSF v skladu z odločbo grške centralne banke z dne 21. maja 2013 banki New TT Bank 14. junija 2013 plačal preostali znesek v višini 1 001,7 milijona EUR.
(ii) Kapitalski vložki sklada HFSF za banko New TT Bank (ukrep NTT2)
(100)
Sklad HFSF je bil edini delničar banke New TT Bank in ji je zagotovil državno pomoč v obliki začetnega delniškega kapitala (navadne delnice) v višini 500 milijonov EUR.
2.4 NAČRT PRESTRUKTURIRANJA IN NOVI POSLOVNI MODEL
(101)
Grčija je 16. aprila 2014 predložila načrt prestrukturiranja za skupino, v katerem je pojasnjeno, kako namerava skupina kot združeni subjekt na podlagi prevzema bank Nea Proton Bank in New TT Bank ponovno vzpostaviti svojo dolgoročno uspešnost.
2.4.1 Domače poslovanje
(102)
Skupina se bo na podlagi načrta prestrukturiranja osredotočila na svoje osnovne bančne dejavnosti v Grčiji. Poslovanje v tujini, ki je leta 2010 predstavljalo približno 26 % posojil (68), se je do konca leta 2012 že zmanjšalo na 20 %, do konca leta 2018 pa se bo nadalje zmanjšalo na […] % (69).
(103)
Glavna prednostna naloga skupine je povrniti donosnost in uspešnost njenega bančnega poslovanja v Grčiji do konca obdobja prestrukturiranja (31. december 2018). Načrt prestrukturiranja zato vključuje več ukrepov, namenjenih izboljšanju operativne učinkovitosti, in neto obrestne marže skupine, ter ukrepe, ki krepijo njen kapitalski položaj in strukturo bilance stanja.
(104)
Skupina je za izboljšanje operativne učinkovitosti začela z izvajanjem obsežnega programa racionalizacije precej pred prevzemom bank New TT Bank in Nea Proton Bank. Skupina je od leta 2010 že zmanjšala svojo prisotnost v Grčiji. Samostojno (brez upoštevanja prevzemov bank New TT Bank in Nea Proton Bank) je zmanjšala število svojih podružnic s 564 junija 2008 na […] leta 2014, zmanjšala pa je tudi število svojih zaposlenih v Grčiji (z 10 142 leta 2008 na 9 037 leta 2012) (70).
(105)
Skupina namerava do konca izvedbe načrta prestrukturiranja nadalje zmanjšati število podružnic, s 645 dne 31. decembra 2012 na […] dne 31. decembra 2018, in število zaposlenih z 12 430 na […] na pro forma osnovi, tj. ob upoštevanju bank Nea Proton Bank in New TT Bank (71).
(106)
Z izboljšanjem učinkovitosti podružnic in osebja se bodo zmanjšali skupni stroški vseh grških bančnih dejavnosti z 913 milijonov EUR na letni osnovi leta 2013 (72) za […] % na […] milijonov EUR leta 2018 (73). Pričakovano razmerje med stroški in prihodki grških bančnih dejavnosti skupine se bo zato s 60 % leta 2012 do konca obdobja prestrukturiranja zmanjšalo pod […] %.
(107)
V načrtu prestrukturiranja je opisano tudi, kako bo skupina znižala svoje stroške financiranja, kar je bistveno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Skupina pričakuje, da bo zaradi stabilnejših razmer in zlasti predvidene stabilizacije in okrevanja grškega gospodarstva, ki naj bi se od leta 2014 ponovno krepilo, lahko plačevala nižje obrestne mere za svoje vloge. Razmiki za vloge (povprečje obrestnih mer za vezane vloge, vpogledne vloge in hranilne vloge) naj bi se v Grčiji z 223 bazičnih točk leta 2012 zmanjšali na […] bazičnih točk leta 2018 (74). Navedeno zmanjšanje razmikov se bi doseglo zlasti s plačevanjem precej nižjih obrestnih mer za vezane vloge. Zanašanje skupine na nujno likvidnostno podporo in širše financiranje iz Eurosistema se bo tudi zmanjšalo, z 42,9 % skupnih sredstev na ravni skupine leta 2012 na […] % leta 2018 (75).
(108)
V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo skupina okrepila tudi svojo bilanco stanja. Njeno neto razmerje med posojili in vlogami v Grčiji se bo leta 2018 zmanjšalo na […] % (s 160 % leta 2012 in 115 % leta 2013) (76), njena kapitalska ustreznost pa se bo izboljšala z […]-odstotnim deležem navadnega lastniškega temeljnega kapitala na ravni skupine leta 2018 (77) (namesto negativnega kapitala pred prvo premostitveno dokapitalizacijo).
(109)
Med strateške prednostne naloge skupine spada tudi upravljanje nedonosnih posojil. Načrt prestrukturiranja se ob izboljšanju postopka pridobivanja kredita v zvezi z dodeljevanjem posojil in prestrukturiranjem nedonosnih posojil osredotoča tudi na obravnavanje oslabljenih izpostavljenosti z ustanovitvijo nove enote za sanacijo. Navedena enota bo namenjena prestrukturiranju oslabljenih izpostavljenosti. S strokovnim znanjem ji bo pomagalo od 30 do 50 sanacijskih upraviteljev (78). Stopnja nedonosnih posojil bo leta 2015 na ravni skupine dosegla […] % ([…] % leta 2015 za grški domači trg (79)), nato se bo začela zmanjševati, ob koncu obdobja prestrukturiranja pa naj bi dosegla […] % (80) (30 % v Grčiji pred odpisi dolga). Oslabitve posojil grške centralne banke se bodo zaradi okrevanja grškega gospodarstva s 1 652 milijonov EUR leta 2013 zmanjšale na […] milijonov EUR leta 2018 (81).
(110)
Skupina bo imela v Grčiji z izboljšanjem operativne učinkovitosti, zmanjšanjem neto obrestne marže in zmanjšanjem stroškov tveganja dobiček od leta 2015 naprej. Skupina predvideva, da bodo njene izgube na konsolidirani podlagi znašale […] milijonov EUR leta 2014 in […] milijonov EUR leta 2015, njen dobiček pa bo znašal […] milijonov EUR, […] milijonov EUR oziroma […] milijonov EUR leta 2016, 2017 oziroma 2018 (82). Njen konsolidirani kapitalski donos bo leta 2018 znašal […] % (83). Navedena raven donosnosti temelji zlasti na grškem trgu (s kapitalskim donosom v višini […] % ob koncu obdobja prestrukturiranja), […] in […] pa bosta poročala o nižjih ravneh donosnosti ([…] % oziroma […] %).
2.4.2 Mednarodne bančne dejavnosti
(111)
Skupina je že začela z zmanjševanjem in prestrukturiranjem svoje mednarodne mreže. Prodala je že odvisni podjetji v Turčiji (Eurobank Tefken) in na Poljskem (EFG Poland). Komercialna vrzel preostale mednarodne mreže, tj. razlika med neodplačanim zneskom vlog in neodplačanim zneskom posojil v zadevni podružnici, se je s 1,7 milijarde EUR leta 2010 zmanjšala na 0,8 milijarde EUR, stroški poslovanja pa so se v obdobju 2010-2012 zmanjšali za 9 % (84).
(112)
Skupina bo še naprej prestrukturirala in zmanjševala svojo mednarodno mrežo. Skupina se je zavezala zlasti, da bo obseg svojega portfelja mednarodnih sredstev do 30. junija 2017 zmanjšala na 8,77 milijarde EUR. Skupina se je zavezala tudi, da bo, če bi moral sklad HFSF vložiti več kot eno milijardo EUR pri skorajšnjem povečanju delniškega kapitala, navedeni portfelj dodatno zmanjšala na 3,5 milijarde EUR.
(113)
Možnost za doseganje navedenega cilja, ki jo je skupina preučevala v načrtu prestrukturiranja, je prodaja njenih dejavnosti v […] (85).
(114)
Navedene odprodaje predstavljajo […] % tuje aktive skupine dne 31. decembra 2012. Tuja aktiva bi tako znašala […] milijard EUR dne 31. decembra 2018, mednarodna mreža pa bi bila osredotočena na […] in […].
(115)
V načrtu prestrukturiranja je poudarjena potreba po manjšem zanašanju tujih odvisnih podjetij na njihovo grško matično družbo glede njihovih potreb po financiranju zaradi nadaljnje zaščite kapitalskega položaja skupine.
(116)
Skupina zato načrtuje izvajanje programa za znatno znižanje stroškov v mednarodni mreži, […]. V […], na primer, se bodo zaprle […] podružnice, število zaposlenih pa se bo v obdobju od 31. decembra 2012 do prodaje odvisnega podjetja v […] zmanjšalo na […] (86).
(117)
Skupina bo svoje skupno financiranje tujih odvisnih podjetij zmanjšala z 2 milijard EUR leta 2012 na […] leta 2018 (87), kapitalski donos pa bo v […] oziroma […] dosegel […] % oziroma […] %.
2.4.3 Nebančne dejavnosti: prodaja zavarovalniških dejavnosti in poslovanja z nepremičninami
(118)
Skupina je svoje lastništvo v nepremičninskem odvisnem podjetju Eurobank Properties s povečanjem delniškega kapitala zmanjšala pod 35 %, kar je imelo pozitiven učinek na delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala skupine (88). Skupina bo navedeno odvisno podjetje v celoti prodala do 31. decembra 2018.
(119)
Skupina namerava tudi prodati svoja zavarovalniška odvisna podjetja do […].
2.4.4 Povečevanje zasebnega kapitala in prispevek obstoječih delničarjev in podrejenih upnikov
(120)
Skupina je bila uspešna pri zbiranju kapitala na trgu, zato je zmanjšala znesek državne pomoči, ki ga je potrebovala.
(121)
Dokapitalizacija iz pomladi 2013, s katero je sklad HSFS prejel 98,56 % delnic skupine, je precej zmanjšala delež delničarjev, saj so prejšnji delničarji ohranili le 1,44-odstotni delež. Sklad HFSF je zato junija 2013 prevzel popoln nadzor nad skupino. Dividende v denarnih sredstvih niso bile izplačane od leta 2008.
(122)
Skupina je februarja 2012 dala ponudbo za odkup hibridnih instrumentov od zasebnih vlagateljev po ceni, ki je znašala med 40 % in 50 % njihove nominalne vrednosti. Navedena odkupna cena je bila določena na podlagi tržne vrednosti instrumentov in je vključevala premijo do deset odstotnih točk, kar je bilo dodano za spodbudo vlagateljev k sodelovanju pri odkupu. Sprejeta je bila ponudba za skoraj 50 % skupne nominalne vrednosti instrumentov, kar je skupini po upoštevanju stroškov transakcije prineslo 248 milijonov EUR dobička (89).
(123)
Skupina je maja 2013 objavila, da bo ponovno izvedla upravljanje obveznosti. Skupina je imetnikom dolga dala možnost, da svoje vrednostne papirje nižjega prvega in nižjega drugega reda, z neodplačanim zneskom v višini 662 milijonov EUR, pretvorijo v navadne delnice po nominalni vrednosti. Cena ob pretvorbi je bila določena tako, da je bila enaka vpisni ceni, ki jo je sklad HFSF plačal pri dokapitalizaciji iz spomladi 2013 (90). Delež sprejetih ponudb je bil 48-odstotni. Imetniki obveznic nižjega prvega in nižjega drugega reda so svoje vrednostne papirje zamenjali za nižje podrejene instrumente brez gotovinskega plačila, zato se je znesek zbranega kapitala povečal na 317 milijonov EUR.
(124)
Zaradi obeh odkupov se je stanje podrejenega in hibridnega dolga s 1 045 milijonov EUR dne 31. decembra 2011 zmanjšalo na 283 milijonov EUR dne 31. decembra 2013 (91).
2.5 ZAVEZE GRŠKIH ORGANOV
(125)
Grčija se je zavezala, da bo skupina s svojimi povezanimi podjetji izvedla načrt prestrukturiranja, ki ga je predložila 16. aprila 2014, in podala nadaljnje zaveze glede izvajanja načrta prestrukturiranja (v nadaljnjem besedilu: zaveze). Zaveze, navedene v Prilogi, so povzete v tem oddelku.
(126)
Najprej se je Grčija zavezala, da bo skupina prestrukturirala svoje gospodarske dejavnosti v Grčiji ter določila največje število podružnic in zaposlenih ter najvišji znesek skupnih stroškov, navedeno pa mora biti izpolnjeno do 31. decembra 2017 (92).
(127)
Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina zmanjšala stroške vlog, zbranih v Grčiji, in upoštevala največje dovoljeno razmerje med neto posojili in vlogami do 31. decembra 2017 (93).
(128)
Grčija se je glede tujih podružnic skupine zavezala, da skupina ne bo zagotavljala dodatne kapitalske podpore, če vnaprej določeni pogoji ne bodo izpolnjeni. Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina do 30. junija 2018 znatno zmanjšala svoja mednarodna sredstva (94).
(129)
Grčija se je zavezala, da bo skupina odprodala svoje zavarovalniške dejavnosti, svojo nepremičninsko odvisno podjetje in več vrednostnih papirjev ter zmanjšala obseg svojega portfelja zasebnega kapitala. Skupina z omejenimi izjemami tudi ne bo kupovala vrednostnih papirjev, ki niso uvrščeni v naložbene razrede (95).
(130)
Grčija je podala več zavez glede upravljanja skupine. Zavezala se je, da bo omejila plačila zaposlenim in upravljavcem skupine, zagotovila, da bo skupina upoštevala grško zakonodajo na področju upravljanja podjetij in vzpostavila učinkovito ter primerno organizacijsko strukturo (96).
(131)
Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina izboljšala svojo kreditno politiko, da se prepreči vsaka diskriminacija v vseh fazah postopka pridobivanja kredita in zagotovi, da je cilj odločitev glede dodeljevanja in prestrukturiranja posojil čim večja donosnost skupine. Grčija se je zavezala, da bo skupina izboljšala spremljanje kreditnega tveganja in prestrukturiranja posojil (97).
(132)
Na poslovanje skupine s povezanimi posojilojemalci se nanaša več zavez. Navedene zaveze naj bi zagotovile, da skupina pri dodeljevanju ali prestrukturiranju posojil svojim zaposlenim, upravljavcem in delničarjem, javnim subjektom, političnim strankam in medijskim podjetjem ne odstopa od bonitetnih bančnih praks (98).
(133)
Grčija se je nazadnje zavezala, da bo za skupino uvedla nadaljnje omejitve, kot so prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved prevzemov in prepoved oglaševanja (99).
(134)
Izvajanje navedenih zavez bo do 31. decembra 2018 spremljal skrbnik za spremljanje.
(135)
Sklad HFSF finančno podpira povečanje kapitala, zato se je Grčija ločeno, v okviru sedanjega povečanja kapitala skupine zavezala, da bo izvedla ukrepe iz člena 6a zakona o skladu HFSF, kot je bil spremenjen 30. marca 2014; ta določba je namenjena razporeditvi preostalega zneska kapitalskega primanjkljaja kreditne institucije na imetnike njenih kapitalskih instrumentov in drugih podrejenih obveznosti, če je potrebno, pred kakršnim koli vložkom kapitala s strani sklada HFSF.
3. RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNIH POSTOPKOV PREISKAVE
3.1 RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNIH POSTOPKOV PREISKAVE GLEDE PRVE PREMOSTITVENE DOKAPITALIZACIJE
(136)
Komisija je 27. julija 2012 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili izpolnjeni pogoji Sporočila o bančništvu iz leta 2008 (100) glede primernosti, nujnosti in sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije, ki jo je sklad HFSF zagotovil skupini (ukrep B1).
(137)
Komisija je glede primernosti ukrepa ob upoštevanju, da je bila pomoč dodeljena po predhodni dokapitalizaciji in likvidnostni pomoči ter glede na podaljšano obdobje reševanja izrazila pomisleke, ali je skupina sprejela vse možne ukrepe za zagotavljanje, da v prihodnosti ne bo potrebovala pomoči (101). Komisija tudi ni mogla ugotoviti, kdo naj bi nadziral skupino po zamenjavi prve premostitvene dokapitalizacije s trajno dokapitalizacijo (102), saj bi lahko skupino nadzirala država ali kateri od manjšinskih zasebnih lastnikov. Komisija je navedla, da bi želela zagotoviti, da kakovost upravljanja banke, zlasti pa njeni postopki odobritve posojil v nobenem primeru ne bi bili prizadeti.
(138)
Komisija je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije v uvodni izjavi 66 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank dvomila, ali so bili sprejeti vsi možni ukrepi za zagotavljanje, da skupina v prihodnosti ne bo ponovno potrebovala pomoči. Trajanje obdobja premostitvene dokapitalizacije ni bilo določeno, zato Komisija ni mogla ugotoviti, ali je bilo ustrezno in v skladu z načelom o nadomestilih in o delitvi bremena na podlagi pravil o državni pomoči. V času sprejetja sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank pogoji za pretvorbo prve premostitvene dokapitalizacije v trajno dokapitalizacijo niso bili znani, zato jih Komisija ni mogla oceniti.
(139)
Komisija je glede sorazmernosti ukrepa izrazila pomisleke, ali so zaščitni ukrepi (prepoved oglaševanja, prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved nakupne opcije in prepoved odkupa, kot so opisani v uvodni izjavi 71 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank) ustrezni glede na prvo premostitveno dokapitalizacijo. Komisija je v uvodni izjavi 72 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank navedla, da bi lahko pomanjkanje pravil povzročilo izkrivljanje konkurence, ki bi skladu HFSF preprečevalo usklajevanje vseh štirih največjih bank (tj. skupina in banke Alpha Bank, NBG in Piraeus), in neobstoj primernih zaščitnih ukrepov, da bi se jim preprečila izmenjava občutljivih poslovnih informacij. Komisija je zato predlagala imenovanje skrbnika za spremljanje, ki bo v skupini fizično prisoten.
3.2 RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE GLEDE BANKE NEA PROTON BANK
(140)
Komisija je 26. julija 2012 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili ukrepi sheme sklada HDIGF za reševanje v višini 1 122 milijonov EUR (ukrep NP1), kapitalski vložek sklada HFSF v višini 250 milijonov EUR in kapitalski vložki sklada HFSF v skupnem znesku 300 milijonov EUR (ukrep NP2), ki so bili dodeljeni banki Nea Proton Bank, v skladu s splošnimi merili za združljivost in zahtevami iz Sporočila o bančništvu iz leta 2008, Sporočila o dokapitalizaciji (103) in Sporočila o prestrukturiranju (104) (ponovna vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja, porazdelitev bremena, omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in omejitev izkrivljanja konkurence).
(141)
Komisija je glede primernosti ukrepov navedla, da so bili navedeni ukrepi kot pomoč za reševanje primerni.
(142)
Komisija je glede nujnosti ukrepov ugotovila, da je bilo posredovanje sheme sklada HDIGF za reševanje nujno po višini in obliki, kapitalski vložki sklada HFSF pa so bili nujni le po obliki. Komisija je glede zneska kapitalskih vložkov sklada HFSF v uvodni izjavi 59 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton izrazila pomisleke, ali bo banka Nea Proton Bank zmožna ponovno samostojno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje in ali je bilo samostojno prestrukturiranje najcenejša možnost, ki je bila na voljo. Komisija je v uvodnih izjavah 60 in 61 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton navedla, da so se zaradi nezmožnosti banke Nea Proton Bank, da ustrezno odplača dokapitalizacijo, ki jo je prejela od sklada HFSF, pojavili pomisleki, ali je navedena banka načeloma zdrava, zaradi česar je potrebno temeljito prestrukturiranje.
(143)
Komisija je glede sorazmernosti ukrepov menila, da so bili kot pomoč za reševanje sorazmerni.
(144)
Komisija je glede ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja banke Nea Proton Bank v uvodni izjavi 65 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton izrazila pomisleke, ali bo navedena banka zmožna ponovno samostojno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje.
(145)
Komisija je ob upoštevanju, kako temeljito prestrukturiranje je bilo potrebno in glede na neplačilo ustreznega nadomestila dvomila, da je bilo predlagano prestrukturiranje ustrezno.
3.3 RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE GLEDE BANKE NEW TT BANK
(146)
Komisija je 6. maja 2013 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili financiranje likvidnostne vrzeli zaradi prenesenih dejavnosti z banke TT Bank na banko New TT Bank (ukrep NTT1) v višini 4,1 milijarde EUR, kapitalski vložek sklada HFSF za banko New TT Bank v višini 500 milijonov EUR (ukrep NTT2), kapitalski vložek v obliki prednostnih delnic v okviru programa pomoči grškim bankam za banko TT Bank v višini 224,96 milijona EUR (ukrep TT) in posredovanje sheme sklada HDIGF za reševanje v korist sredstvom banke T Bank, ki so bila prenesena na banko TT Bank, v višini 0,68 milijarde EUR (ukrep T) v skladu s splošnimi merili za združljivost in zahtevami iz Sporočila o bančništvu iz leta 2008, Sporočila o dokapitalizaciji in Sporočila o prestrukturiranju (ponovna vzpostavitev dolgoročno uspešnega poslovanja, porazdelitev bremena, omejitev pomoči na najmanjšo potrebno in omejitev izkrivljanja konkurence).
(147)
Komisija je menila, da sta ukrepa NTT2 in NTT1 primerna in nujna v svoji obliki kot pomoč za reševanje. Komisija je glede nujnosti ukrepa NTT2 glede zneska ob upoštevanju pomislekov glede samostojne ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja banke New TT Bank menila, da samostojno prestrukturiranje morda ni bila edina in najcenejša možnost, ki je bila na voljo (105). Komisija je glede odplačila obeh ukrepov navedla, da je kritje financiranja končni strošek brez odražanja prihodnjih prihodkov, zaradi katerih je nastala potreba po temeljitem prestrukturiranju (106).
(148)
Komisija je glede sorazmernosti obeh ukrepov menila, da sta ukrepa NTT2 in NTT1 kot pomoč za reševanje kratkoročno sorazmerna, v uvodni izjavi 79 sklepa o začetku postopka za banko New TT pa je zahtevala, naj se hitro uvedejo ukrepi, ki bodo omejili negativne učinke prelivanja.
(149)
Glede združljivosti ukrepa T je Komisija ukrep 16. maja 2012 v svojem sklepu o reševanju banke T Bank (v nadaljnjem besedilu: sklep o banki T Bank) (107) že začasno odobrila, ni pa mogla dokončno odobriti pomoči za dejavnosti banke T Bank, ki so bile prenesene na banko TT Bank. Komisija je v sklepu o začetku postopka za banko New TT (108) ukrep kot pomoč za reševanje podaljšala do sprejetja končne odločitve glede posodobljene različice načrta prestrukturiranja za banko TT Bank.
(150)
Komisija je glede združljivosti navedenih ukrepov s Sporočilom o prestrukturiranju dvomila, ali bo banka New TT Bank dolgoročno uspešno poslovanje ponovno vzpostavila samostojno. Navedeni pomisleki so temeljili na majhnem številu predlaganih ukrepov, ki naj bi jih banka New TT Bank sprejela zaradi ustvarjanja dobička v prihodnosti, negotovosti sheme prostovoljnega upokojevanja v zvezi z roki in deleža zaposlenih, ki so se prostovoljno upokojili, neobstoja nadaljnjih ukrepov za zmanjšanje stroškov osebja, pomanjkanja ukrepov za racionalizacijo mreže podružnic po prevzemu banke T Bank in hkratne nezmožnosti izkoriščanja morebitnih sinergij (109).
(151)
Komisija je v uvodnih izjavah 90 in 91 sklepa o začetku postopka za banko New TT izrazila pomisleke, ali se bi lahko ambiciozno zmanjšanje obrestnih marž za obstoječe vloge in povečanje posojilnih marž pri izdajanju novih posojil izvedlo, ne da bi banka New TT Bank pri tem izgubila večje število strank in brez tveganih posojil. Komisija je dvomila tudi, ali bo banka New TT Bank podvojila svoj portfelj posojil podjetjem, kot je bilo načrtovano, in ali bi lahko glede na pomanjkanje strokovnega znanja dosegla načrtovano visoko stopnjo rasti neto prihodkov iz obresti.
(152)
Komisija je zato v uvodni izjavi 95 sklepa o začetku postopka za banko New TT menila, da bi vključitev banke TT Bank v večje finančno podjetje z uspešnim poslovanjem povečalo možnosti banke New TT Bank za uspešno poslovanje, saj bi omogočila racionalizacijo stroškov, prevrednotenje vlog in novih posojil ter nudenje več različnih produktov.
(153)
V banko New TT Bank so bile vključene gospodarske dejavnosti, ki so se prej izvajale v okviru banke TT Bank, vključno z dejavnostmi banke T Bank, zato je Komisija začela formalni postopek preiskave glede tega, ali ukrepa T in TT nudita dolgoročno rešitev za uspešno poslovanje banke New TT Bank ter zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe.
(154)
Komisija je glede porazdelitve bremena menila, da samostojno prestrukturiranje zvišuje stroške prestrukturiranja, zato je dvomila, da je bila državna pomoč omejena na najnižjo potrebno. Komisija je ugotovila tudi, da je kljub temu, da je bilo breme ustrezno porazdeljeno na delničarje in imetnike podrejenega dolga, kar je bilo najverjetneje največ, kar je bilo mogoče, zaradi neplačila nadomestila potrebno temeljito prestrukturiranje v smislu ukrepov za uspešnost poslovanja in ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence. Komisija je ugotovila tudi, da je velik del nastalih izgub izviral iz odpisa dolga v korist države, zaradi česar je bilo nižje nadomestilo upravičeno (110).
(155)
Komisija je glede izkrivljanja konkurence ugotovila, da je zaradi visokega zneska pomoči, ki so ga prejele banka TT Bank in prenesene dejavnosti banke T Bank, ter neplačila nadomestila potrebno temeljito prestrukturiranje in zmanjšanje prisotnosti banke New TT Bank na trgu. Izgube so izvirale zlasti iz lastništva grških državnih obveznic; Komisija je ugotovila, da je imela banka TT Bank glede na svojo velikost v lasti več grških državnih obveznic kot druge grške banke, in menila, da to kaže na neprimerno tveganje (111). Nazadnje je ugotovila, da je banka New TT Bank na trgu prisotna v skoraj enakem obsegu kot pred njo banka TT Bank, vendar bi bilo zaradi relativne majhnosti banke New TT Bank in dejstva, da ne izvaja tujih dejavnosti, izkrivljanje konkurence omejeno. Komisija je dvomila, da so bili sprejeti primerni ukrepi za omejevanje neupravičenega izkrivljanja konkurence, in menila, da bi bili morda potrebni prepoved narekovanja cen in drugi ukrepi ravnanja (112).
4. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI K FORMALNEMU POSTOPKU PREISKAVE GLEDE PRVE PREMOSTITVENE DOKAPITALIZACIJE
PRIPOMBE GRŠKE BANKE
(156)
Komisija je 3. januarja 2013 prejela pripombe, ki jih je grška banka predložila sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank. Navedena grška banka je menila, da dokapitalizacija grških bank iz sklada HFSF načeloma predstavlja pozitiven korak k bolj zdravemu in poslovno uspešnejšemu bančnemu sistemu; dokapitalizaciji skupine Eurobank ni ugovarjala.
(157)
Navedena grška banka je ob izražanju svoje popolne podpore načelu dokapitalizacije grških bank iz sklada HFSF pojasnila, da je zaradi zmanjšanja izkrivljanja konkurence in izogibanja diskriminaciji pričakovala, da bo navedena dokapitalizacija iz sklada HFSF na voljo vsem bankam, ki v Grčiji poslujejo pod podobnimi pogoji.
5. PRIPOMBE GRČIJE K FORMALNIM POSTOPKOM PREISKAVE
5.1 PRIPOMBE GRČIJE K FORMALNEMU POSTOPKU PREISKAVE GLEDE PRVE PREMOSTITVENE DOKAPITALIZACIJE
(158)
Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank, ki sta jih pripravila grška centralna banka in sklad HFSF.
5.1.1 Pripombe, ki jih je pripravila grška centralna banka
(159)
Grška centralna banka je glede primernosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovila, da je znesek v višini 18 milijard EUR kapitala, s katerim je sklad HFSF maja 2012 dokapitaliziral štiri največje banke, manjši od končnega zneska, ki so ga banke potrebovale za postopno doseganje in ohranjanje 10-odstotnega deleža navadnega lastniškega temeljnega kapitala, določenega v testu izjemnih situacij junija 2012, in 7-odstotnega deleža navadnega lastniškega temeljnega kapitala iz triletnega negativnega testa izjemnih situacij. Navedla je tudi, da je bila prva premostitvena dokapitalizacija začasna, saj bi se postopek dokapitalizacije zaključil s povečanji kapitalskih deležev navedenih štirih bank.
(160)
Grška centralna banka je ugotovila tudi, da je dokapitalizacija največje grške banke del dolgoročnejšega prestrukturiranja grškega bančnega sektorja. Ugotovila je, da pri bankah, ki ostanejo zasebne, tudi vodstvo najpogosteje verjetno ostane isto, če pa banka postane državna (tj. v lasti sklada HFSF), lahko sklad HFSF imenuje novo vodstvo, ki ga v vsakem primeru oceni grška centralna banka. Grška centralna banka je navedla, da redno ocenjuje okvir upravljanja podjetij, ustreznost vodenja in profil tveganja vsake banke, da se prepreči sprejemanje prekomernih tveganj. Poudarila je tudi, da je sklad HFSF že imenoval predstavnike v upravni odbor dokapitaliziranih bank.
(161)
Grška centralna banka je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovila, da je bila dokapitalizacija skupine omejena, da se je zagotovilo izpolnjevanje tedaj veljavnih minimalnih kapitalskih zahtev (8 %). Navedla je tudi, da je daljše časovno obdobje pred dokapitalizacijami temeljilo na hitrem slabšanju poslovnega okolja v Grčiji in učinka programa PSI, zahtevnosti celotnega projekta in potrebi po čim večji udeležbi zasebnih vlagateljev pri povečanju delniškega kapitala.
(162)
Grška centralna banka je glede sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije poudarila, da je celotna izvedba načrta prestrukturiranja, ki se bo predložil Komisiji, zagotovljena, ker bo začasni odvzem glasovalnih pravic sklada HFSF odpravljen, če med drugim pride do resne kršitve načrta prestrukturiranja. Grška centralna banka je ugotovila tudi, da težave skupine niso nastale zaradi neustrezne ocene tveganj vodstva skupine ali tržno agresivnih ukrepov.
5.1.2 Pripombe, ki jih je pripravil sklad HFSF
(163)
Sklad HFSF je glede primernosti prve premostitvene dokapitalizacije, da se obravnava vprašanje morebitnega vmešavanja države, če država zagotovi visoke zneske državne pomoči prek sklada HFSF, ta pa ima polne glasovalne pravice, navedel, da se banke, ki jih financira sklad HFSF, ne štejejo za javne subjekte ali subjekte pod državnim nadzorom, po trajni dokapitalizaciji iz sklada HFSF pa jih država ne bo nadzirala. Sklad HFSF je poudaril, da je popolnoma neodvisen pravni subjekt zasebnega prava, ki je neodvisen pri odločanju. V skladu z odstavkom 2 člena 16C zakona o skladu HFSF, ki navaja, da kreditne institucije, katerim je sklad HFSF zagotovil kapitalsko podporo, niso del širšega javnega sektorja, sklad HFSF ni pod državnim nadzorom. Omenil je tudi upravno strukturo sklada HFSF.
(164)
Sklad HFSF je glede posredovanja sklada HFSF pri upravljanju skupine pojasnil, da bi spoštoval samostojnost skupine in ne bi posegal v njeno vsakodnevno upravljanje, saj je njegova vloga omejena v skladu z zakonom o skladu HFSF. Navedel je, da ne bi bilo nobenega vmešavanja ali usklajevanja s strani države in da bi bile odločitve skupine glede postopkov odobritve posojil (med drugim glede zavarovanja s premoženjem, oblikovanja cen in solventnostjo posojilojemalcev) sprejete na podlagi tržnih meril.
(165)
Sklad HFSF je poudaril, da sta zakon o skladu HFSF in sporazum o obdobju pred vpisom določila ustrezne zaščitne ukrepe za zagotavljanje, da obstoječi zasebni delničarji ne sprejemajo preveč tveganih odločitev. Poudaril je elemente, kot so (i) imenovanje predstavnikov sklada HFSF kot neodvisne neizvršilne člane upravnega odbora skupine in njihova prisotnost na odborih, (ii) skrbni pregled, ki ga sklad HFSF izvaja v skupini, in (iii) dejstvo, da se bi po dokončni dokapitalizaciji njegove glasovalne pravice omejile le za toliko časa, da skupina izpolni pogoje načrta prestrukturiranja.
(166)
Sklad HFSF je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije in zlasti glede stopnje odplačila pomoči navedel, da je bilo odplačilo dogovorjeno s predstavniki Komisije, ECB in MDS. V navedeni dogovorjeni stopnji se je upoštevalo, da bo prva premostitvena dokapitalizacija v trajno dokapitalizacijo pretvorjena pred 30. septembrom 2012, tj. rokom, ki je bil marca 2012 določen z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah med Komisijo, ECB in MDS ter Grčijo.
(167)
Sklad HFSF je glede sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovil, da so ukrepi, ki jih je sprejel, kot na primer tisti iz uvodne izjave 165 tega sklepa glede na visoke prejete zneske pomoči in podaljšano obdobje reševanja, ustrezni zaščitni ukrepi. Sklad HFSF je navedel tudi, da so vzpostavljeni ustrezni ukrepi za zagotavljanje, da si banke, v katerih je udeležen sklad HFSF, ne izmenjujejo poslovno občutljivih podatkov. Med navedene ukrepe spadajo imenovanje različnih predstavnikov sklada HFSF v navedene banke, pooblastila navedenim predstavnikom, ki izrecno ščitijo pred pretokom informacij od enega predstavnika k drugemu in jasna interna navodila navedenim uradnikom, naj ne prenašajo poslovno občutljivih informacij bank. Sklad HFSF je navedel tudi, da svojih pravic glede bank ne izvaja na način, ki bi lahko preprečeval, omejeval, izkrivljal ali znatno zmanjšal oziroma oviral učinkovito konkurenco. Sklad HFSF je nazadnje poudaril, da za člane njegovega upravnega odbora in njegove zaposlene veljajo stroga pravila o zaupnosti in fiduciarne naloge, glede njegovih poslov pa jih zavezujejo določbe o varovanju poklicnih skrivnosti.
5.2 PRIPOMBE GRČIJE K FORMALNEMU POSTOPKU PREISKAVE GLEDE BANKE NEA PROTON BANK
(168)
Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton, ki sta jih pripravila grška centralna banka in sklad HFSF.
5.2.1 Pripombe, ki jih je pripravila grška centralna banka
(169)
Grška centralna banka je ugotovila, da banka Nea Proton Bank kot začasna kreditna institucija v lasti sklada HFSF samostojno ni mogla zagotoviti dolgoročnejšega poslovnega načrta. Grška centralna banka je navedla tudi, da skrbno spremlja izvajanje poslovnega načrta, ki ga je sklad HFSF pripravil za banko Nea Proton Bank in predložil Komisiji, da se zagotovi možnost prodaje banke Nea Proton Bank v obdobju, ki ga določa zakon.
(170)
Grška centralna banka je glede stopnje rasti donosnosti poudarila, da naj bi bila rast največja leta 2013 (takrat naj bi se neto prihodek od obresti povečal na 55,3 milijona EUR v primerjavi z 22,7 milijona EUR leta 2012), izhajala bi zlasti iz zmanjšanja skupnih stroškov obresti in bi bila rezultat dveh dejavnikov: prenosa vezanih vlog, ki so imele v boljših pogojih visok donos in zmanjšanja skupnih neporavnanih zneskov vlog za 30 % v prvi polovici leta 2012. Grška centralna banka je poudarila tudi, da bodo od leta 2013 naprej podatki o neto prihodkih od obresti kazali na hitro rast in da ni nobenega dvoma, da bo banka Nea Proton Bank lahko izpolnila cilj.
5.2.2 Pripombe, ki jih je pripravil sklad HFSF
(171)
Sklad HFSF je glede nujnosti ukrepov v korist banke Nea Proton Bank navedel, da je grška centralna banka ustrezen organ za odločanje o ukrepih reševanja in da je sklad HFSF vložil najmanjši znesek kapitala, potreben za regulativne namene.
(172)
Sklad HFSF je glede ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja banke Nea Proton bank navedel okvir reševanja, na podlagi katerega je moral sklad HFSF banko Nea Proton Bank prodati v dveh letih, in se strinjal s Komisijo, da bi lahko bila banka Nea Proton Bank del večjega subjekta z uspešnim poslovanjem. Načrt prestrukturiranja za banko Nea Proton Bank je temeljil na modelu „samostojnosti“, vendar je sklad HFSF pojasnil, da je bil njegov cilj pospešiti prodajo navedene banke z izboljšanjem njene privlačnosti za vlagatelje in njenih finančnih rezultatov. Sklad HFSF je menil, da so kapitalski vložki banki Nea Proton Bank omogočali upoštevanje najnižje ravni količnika kapitalske ustreznosti ter izboljšali njen finančni položaj in povečali njeno privlačnost za morebitno prihodnjo združitev z drugimi majhnimi bankami. Sklad HFSF je navedel tudi, da je bil dodatni kapitalski vložek potreben za kritje izgub zaradi oslabitev, povezanih s programom PSI, in višjih stroškov rezervacij za posojila.
(173)
Sklad HFSF je ugotovil, da je banka Nea Proton Bank izboljšala svoje stroške financiranja in da zadrži več vlog. Banka Nea Proton Bank od Eurosistema ni odvisna že od leta 2012, svoj likvidnostni položaj pa je izboljšala. Dodatni kapitalski vložek je pripomogel k znižanju obrestnih mer za vloge in povečanju marže obrestnih mer. Banka Nea Proton Bank je del svojega portfelja posojil že prevrednotila z določanjem cen na podlagi tveganja z obrestnimi merami, ki precej presegajo stroške financiranja. Načrtovana stopnja rasti neto prihodkov od obresti bi se dosegla z zmernim širjenjem v tržnem segmentu poslovanja s podjetji in krepitvijo kakovosti portfelja.
(174)
Sklad HFSF je ugotovil, da je banka Nea Proton Bank leta 2012 znatno zmanjšala svoje stroške poslovanja, da bosta njeni edini odvisni podjetji prenehali s poslovanjem, da se njena udeležba v segmentu zavarovalnih posrednikov vedno bolj zmanjšuje in da bo prenehala z dejavnostmi trgovanja za svoj račun.
(175)
Sklad HFSF je nazadnje navedel, da bi bilo izkrivljanje konkurence glede na majhen delež banke Nea Proton Bank v skupnih bančnih sredstvih Grčije in zaradi dejstva, da ne bo izvajala agresivnega zbiranja vlog, omejeno.
5.3 PRIPOMBE GRČIJE K FORMALNEMU POSTOPKU PREISKAVE GLEDE BANKE NEW TT BANK
(176)
Ministrstvo za finance je 19. julija 2013 predložilo pripombe k sklepu o začetku postopka za banko New TT.
(177)
Ministrstvo za finance je glede nujnosti ukrepa NTT1 dodalo, da je bila točna vrednost sredstev in obveznosti, prenesenih na banko New TT Bank, določena na podlagi poročila zunanjih revizorjev v skladu z odstavkom 6 člena 63E zakona št. 3601/2007.
(178)
Ministrstvo za finance je glede nujnosti ukrepa NTT2 podalo mnenje, da je bila v drugem programu prilagajanja za Grčijo (drugi pregled - maj 2013) zahtevana prodaja banke New TT Bank tretji osebi do 15. julija 2013.
(179)
Ministrstvo za finance je glede nadomestila ukrepov NTT1 in NTT2 ugotovilo, da ima sklad HFSF, ki je do 31. decembra 2013 financiral likvidnostno vrzel namesto sklada HDIGF, v primeru likvidacije sredstev, ki so ostala v lasti banke TT Bank, prednostni zahtevek pred drugimi nezavarovanimi upniki in da so pred zahtevkom sklada HFSF uvrščeni le zahtevki zaposlenih, ki bi prejeli 50 % svojega nadomestila. Zato je ugotovilo, da bi likvidacija navedenih sredstev koristila zlasti skladu HFSF in da bi se tako zmanjšali stroški, ki jih krije država.
(180)
Ministrstvo za finance je glede ponovne vzpostavitve dolgoročno uspešnega poslovanja banke New TT Bank ugotovilo, da je bilo treba banko New TT Bank kot začasno kreditno institucijo v skladu s členom 63E zakona št. 3601/2007 prodati v dveh letih od njene ustanovitve. Prodaja banke New TT Bank bi bila v skladu z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah iz maja 2013 zaključena do 15. julija 2013, kar bi zagotovilo dolgoročni poslovni uspeh njenih dejavnosti.
6. OCENA POMOČI, POVEZANE S PREVZETIMI PODJETJI
6.1 OCENA POMOČI, POVEZANE Z BANKO NEA PROTON BANK
6.1.1 Obstoj in znesek pomoči
(181)
Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. Skladno s to določbo je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, če prizadene trgovino med državami članicami.
6.1.1.1 Obstoj pomoči pri ukrepih, dodeljenih v okviru programa pomoči grškim bankam (ukrepi Pr1, Pr2 in Pr3)
(182)
Kapitalski vložek v višini 80 milijonov EUR, ki ga je grška država maja 2009 dodelila banki Proton Bank (ukrep Pr1), grški državni vrednostni papirji v višini 78 milijonov EUR, ki jih je banka Proton Bank pridobila aprila 2009 (ukrep Pr2), in državno jamstvo, ki je bilo dano banki Proton Bank julija 2010 za izdane obveznice v nominalni vrednosti 149,4 milijona EUR (ukrep Pr3), so bili dodeljeni v okviru programa pomoči grškim bankam (113). Komisija je v sklepu o odobritvi tega programa ugotovila, da pomenijo ukrepi, dodeljeni v okviru programa, državno pomoč.
(183)
Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 38 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton, vključuje ta banka gospodarske dejavnosti banke Proton Bank. Banka Nea Proton Bank ima koristi od ukrepov Pr1, Pr2 in Pr3, saj so prispevali k stabilizaciji in nadaljevanju gospodarskih dejavnosti, ki so bile prenesene nanjo in jih drugače ne bi bilo več. Zato Komisija meni, da so ukrepi koristili gospodarskim dejavnostim, prenesenim na banko Nea Proton Bank.
6.1.1.2 Obstoj pomoči pri pokritju likvidnostne vrzeli banke Nea Proton Bank (ukrep NP1)
(184)
Komisija je že v uvodnih izjavah 31 do 37 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton ugotovila, da ukrep NP1, tj. posredovanje iz sheme sklada HDIGF za reševanje in sklada HFSF za pokritje likvidnostne vrzeli, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. V uvodni izjavi 38 navedenega sklepa je Komisija menila, da je banka Nea Proton Bank gospodarska upravičenka zadevnega ukrepa, saj vključuje gospodarske dejavnosti banke Proton Bank, ki zaradi prejete pomoči obstaja še naprej.
6.1.1.3 Obstoj pomoči pri vložku začetnega delniškega kapitala sklada HFSF in vložku dodatnega delniškega kapitala sklada HFSF v letu 2012 (ukrep NP2)
(185)
Komisija je že v uvodnih izjavah 41 do 43 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton ugotovila, da kapitalski vložek sklada HFSF v višini 250 milijonov EUR in dodatni kapitalski vložki, predvideni ob sprejemanju navedenega sklepa, v skupnem znesku 300 milijonov EUR, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 93 tega sklepa, je sklad HFSF od morebitnih dodatnih 300 milijonov EUR v kapitalu končno prispeval 265 milijonov EUR v letu 2012, s čimer se znesek skupne pomoč v obliki dokapitalizacije v letih 2011 in 2012 poveča na 515 milijonov EUR (ukrep NP2).
6.1.1.4 Obstoj pomoči pri kapitalskem vložku sklada HFSF v banko Nea Proton Bank pred njeno prodajo skupini (NP3)
(186)
Komisija meni, da kapitalski vložek v višini 395 milijonov EUR, ki ga je sklad HFSF dodelil banki Nea Proton Bank pred njeno prodajo skupini, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.
(187)
Kapitalski vložek je zagotovil sklad HFSF, tj. subjekt, ki ga je ustanovila in ga financira Grčija za podporo bankam in je bil torej ustanovljen z državnimi sredstvi. Poleg tega je ukrep po naravi izbiren, saj je upravičenka kapitalskega vložka samo banka Nea Proton Bank.
(188)
Posredovanje zagotavlja banki Nea Proton Bank tudi jasno prednost, saj ji omogoča nadaljevanje bančnega poslovanja. Banka Nea Proton Bank, ki je imela globoko negativni kapital, bi šla brez kapitalskega vložka v stečaj. V takšnih okoliščinah banke Nea Proton Bank ne bi bilo mogoče prodati in vključiti v večji subjekt. Poleg tega dokapitalizacija ni skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Nasprotno, dokapitalizacija v višini 395 milijonov EUR je omogočila prodajo banke Nea Proton Bank za ceno enega eura. Zasebni vlagatelj se ne bi odločil za dokapitalizacijo in bi pustil, da gre banka Nea Proton Bank v stečaj, s čimer bi bilo prihranjenih 395 milijonov EUR.
(189)
Banka Nea Proton Bank konkurira drugim bankam, tudi odvisnim podjetjem tujih bank, ki so dejavne v Grčiji ali morebiti zainteresirane za vstop na grški trg. Zato kapitalski vložek vpliva na trgovino med državami članicami in morda izkrivlja konkurenco.
(190)
Komisija zato ugotavlja, da kapitalski vložek v višini 395 milijonov EUR v banko Nea Proton Bank pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.
Upravičenka ukrepa NP3
(191)
Kot je bilo pojasnjeno že v uvodni izjavi 188, Komisija banko Nea Proton Bank šteje za upravičenko kapitalskega vložka v višini 395 milijonov EUR, ker ji je pomoč omogočila nadaljevanje gospodarskih dejavnosti v skupini.
(192)
Pri vprašanju, ali prodaja banke Nea Proton Bank vključuje državno pomoč skupini v skladu s točko 49 Sporočila o bančništvu iz leta 2008, mora Komisija oceniti, ali so izpolnjene nekatere zahteve. Zlasti mora proučiti, ali: (i) je bil postopek prodaje odprt in nediskriminacijski; (ii) je prodaja potekala pod tržnimi pogoji in (iii) je finančna institucija ali vlada kar se da povečala prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti.
(193)
Skupina je pridobila delnice banke Nea Proton Bank, ker je predložila edino veljavno ponudbo v nediskriminacijskem razpisnem postopku, ki je bil odprt za druge banke in finančne institucije. Finančni svetovalec sklada HFSF je stopil v stik s številnimi bankami, finančnimi institucijami in sponzorji, vendar so samo štirje izrazili zanimanje za nakup banke Nea Proton Bank, pri čemer sta le dva, skupina in hedge sklad (114), predložila končni ponudbi. Ponudba skupine je bila edina, ki je bila skladna s pismom o postopku sklada HFSF.
(194)
Komisija meni, da je bil razpis odprt in nediskriminacijski, saj je finančni svetovalec stopil v stik s številnimi bankami ter vnaprej določil zahteve in finančni okvir, ki so jih morale izpolnjevati ponudbe, da bi bile veljavne. Komisija zato ugotavlja, da ji takšen razpisni postopek omogoča, da lahko izključi obstoj pomoči kupcu.
(195)
Skupina je plačala vložek enega eura, sklad HFSF pa se je zavezal, da bo pred prodajo dokapitaliziral banko Nea Proton Bank. Negativna cena (to pomeni upoštevanje dokapitalizacije banke Nea Proton Bank tik pred prodajo) ne izključuje možnosti, da izraža prodajna cena tržno vrednost podjetja (115), ker je bil neto lastniški kapital banke Nea Proton Bank jasno negativen in je bilo pričakovati, da bo imela banka še naprej izgubo. Komisija nima razlogov za domnevo, da ponudba in plačana cena ne izražata tržne cene podjetja. Zato Komisija v skladu s točko 49 Sporočila o bančništvu iz leta 2008, točko 20 Sporočila o prestrukturiranju in svojo prakso odločanja (116) ugotavlja, da je bila prodajna cena tržna in da se lahko pomoč skupini izključi.
6.1.1.5 Sklepna ugotovitev o obstoju in skupnem znesku prejete pomoči
(196)
Komisija na podlagi uvodnih izjav 182 do 190 meni, da ukrepi Pr1, Pr2 in Pr3 ter NP1, NP2 in NP3 izpolnjujejo pogoje iz člena 107(1) Pogodbe in pomenijo državno pomoč. V zvezi z ukrepi Pr1, Pr2 in Pr3 Komisija ugotavlja, da se lahko šteje, da je njihova upravičenka tudi banka Nea Proton Bank, ki vključuje dejavnosti, ki prispevajo k nadaljevanju dejavnosti banke Proton Bank, saj so bile pozneje prenesene na banko Nea Proton Bank. Kot je bilo navedeno že v uvodni izjavi 184, je upravičenka ukrepa NP1 banka Nea Proton Bank, ki vključuje prenesene dejavnosti banke Proton Bank. Banka Nea Proton Bank je tudi upravičenka ukrepov NP2 in NP3.
(197)
Zato Komisija ugotavlja, da so dejavnosti banke Nea Proton Bank poleg državnih jamstev v višini 149,4 milijona EUR (ukrep Pr3) in grških državnih vrednostnih papirjev v višini 78 milijonov EUR (ukrep Pr2) prejele tudi državno pomoč v obliki kapitalske podpore v višini 2 111,6 milijona EUR (ukrepi Pr1, NP1, NP2 in NP3), kot je povzeto v preglednici 9.
Preglednica 9
Pregled skupne pomoči, ki sta jo prejeli banki Proton Bank in Nea Proton Bank
Upravičenke pomoči
Ukrep
Narava pomoči
Znesek pomoči (v milijonih EUR)
Dejavnosti banke Proton Bank
Pr1
dokapitalizacija
80
Dejavnosti banke Nea Proton Bank
NP1
financiranje likvidnostne vrzeli s PB na NPB
1 121,6
NP2
dokapitalizacija
515
NP3
dokapitalizacija
395
Skupna dodeljena finančna pomoč
2 111,6
Upravičenka pomoči
Ukrep
Narava pomoči
Dejavnosti banke Proton Bank
Pr2
obligacijsko posojilo
78
Pr3
jamstvo
149,4
Skupna likvidnost dodeljene pomoči
227,4
6.1.2 Pravna podlaga za oceno združljivosti
(198)
Člen 107(3)(b) Pogodbe Komisijo pooblašča, da presodi, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanju resne motnje v gospodarstvu države članice“.
(199)
Komisija je potrdila, da lahko nastane zaradi svetovne finančne krize resna motnja v gospodarstvu države članice in da je takšno motnjo mogoče odpraviti z ukrepi v podporo bankam. To je Komisija potrdila v Sporočilu o bančništvu iz leta 2008, Sporočilu o dokapitalizaciji in Sporočilu o prestrukturiranju. Komisija še vedno meni, da so pogoji za odobritev državne pomoči v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe, ob upoštevanju ponovitve izjemne situacije na finančnih trgih, izpolnjeni. Takšno stališče je potrdila s sprejetjem Sporočila o podaljšanju iz leta 2011 (117) in Sporočila o bančništvu iz leta 2013 (118).
(200)
V zvezi z grškim gospodarstvom je Komisija v svojih sklepih o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam ter v odobritvah ukrepov državne pomoči, ki jo je odobrila Grčija posameznim bankam (119), potrdila, da obstaja grožnja resne motnje v grškem gospodarstvu in da je državna pomoč bankam ustrezna za odpravo teh motenj. Ukrepe pomoči je zato treba oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe.
(201)
Da bi bila pomoč združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, mora biti skladna s splošnimi merili združljivosti:
(a) primernost : pomoč mora biti ciljno usmerjena, da se lahko učinkovito doseže cilj odpravljanja resne motnje v gospodarstvu; to se ne bi zgodilo, če ukrep ne bi bil primeren za odpravo motnje;
(b) nujnost : ukrep pomoči mora biti po višini in obliki nujen za doseganje cilja; zato mora biti določen v najnižji možni višini, ki je nujna za doseganje cilja, in v obliki, ki je najbolj primerna za odpravo motnje;
(c) sorazmernost : pozitivni učinki ukrepa morajo biti ustrezno uravnoteženi z izkrivljanjem konkurence, da bi se izkrivljanje omejilo na najmanjše potrebno, da bi se dosegli cilji ukrepa.
(202)
Med finančno krizo je Komisija razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v Sporočilu o bančništvu iz leta 2008.
(203)
Sporočilo o dokapitalizaciji (120) določa nadaljnje smernice o ravni nadomestila, potrebnega za državne kapitalske vložke.
(204)
Poleg tega je Komisija v Sporočilu o prestrukturiranju pojasnila (121), kako bo ocenjevala načrte prestrukturiranja. V svoji oceni načrta prestrukturiranja skupine v skladu s Sporočilom o prestrukturiranju bo upoštevala vse ukrepe iz preglednice 7.
6.1.3 Ocena združljivosti ukrepov pomoči v skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji
6.1.3.1 Združljivost ukrepov Pr1, Pr2 in Pr3 s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008
(205)
Ukrepi Pr1, Pr2 in Pr3 so bili dodeljeni v okviru programa pomoči grškim bankam. Ukrepi na podlagi navedenega programa so bili v odločbi Komisije z dne 19. novembra 2008 razglašeni za združljive z notranjim trgom.
6.1.3.2 Združljivost ukrepov NP1 in NP2 s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji
(206)
Komisija je v sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton odobrila ukrepa NP1 in NP2 kot pomoč za reševanje. Vendar kot je navedeno v uvodni izjavi 142, je Komisija izrazila pomisleke o nujnosti zneska iz ukrepa NP2, in sicer, ali bo banka Nea Proton Bank zmožna ponovno samostojno vzpostaviti dolgoročno uspešno poslovanje, in zato podvomila, da je takšna samostojna vzpostavitev najcenejša možnost. Ti pomisleki so bili odpravljeni s prodajo banke Nea Proton Bank skupini 15. julija 2013. S prodajo banke Nea Proton Bank v odprtem, preglednem in nediskriminacijskem postopku skupini se plačilo skupine šteje za tržno ceno. Zato je bil znesek lastniškega kapitala, ki ga je vložila država pred prodajo, nujen za uspešno prodajo. Vključitev banke Nea Proton Bank v dejavnosti skupine bo glede na načrt prestrukturiranja, ki ga je skupina predložila Komisiji, rešila vprašanje dolgoročnega uspešnega poslovanja banke Nea Proton Bank.
6.1.3.3 Združljivost ukrepa NP3 s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji
6.1.3.3.1 Primernost
(207)
V zvezi s primernostjo ukrepa NP3, tj. kapitalskega vložka sklada HFSF v višini 395 milijonov EUR v banko Nea Proton Bank pred njeno prodajo skupini, Komisija meni, da je ukrep primeren, ker je pomagal ohraniti dejavnosti banke Nea Proton Bank. Te dejavnosti ne bi bilo mogoče nadaljevati brez pomoči sklada HFSF, ker je bil lastniški kapital banke Nea Proton Bank ob njeni prodaji negativen in je še naprej beležila izgubo. Banke Nea Proton Bank brez predhodne dokapitalizacije ne bi kupila nobena banka. Zato ukrep omogoča ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Na podlagi navedenega Komisija meni, da je ukrep primeren kot pomoč za reševanje.
6.1.3.3.2 Nujnost
(208)
V skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja ukrepa. To pomeni, da mora biti kapitalski vložek omejen na najmanjši znesek, potreben za doseganje navedenega cilja.
(209)
Kot je grška centralna banka navedla v svojem pismu z dne 19. julija 2013, bi lahko likvidacija banke Nea Proton Bank povzročila širitev negativnih učinkov, sprožitev nove sistemske krize in zmanjšanje zaupanja v bančni sistem, ki je bilo nedavno, po končanju postopka dokapitalizacije, ponovno vzpostavljeno. Komisija meni, da takšni elementi stabilnosti podpirajo nujnost ukrepa NP3.
(210)
Kar zadeva obseg posredovanja, je bila višina 395 milijonov EUR določena z odprtim in nediskriminacijskim razpisnim postopkom. Skupina je opravila skrbni pregled banke Nea Proton Bank. Ponudba skupine, ki je zahtevala dokapitalizacijo v višini 395 milijonov EUR pred nakupom banke Nea Proton Bank, je bila izračunana tako, da izpolnjuje najnižji možni količnik kapitalske ustreznosti v višini 9 % in omogoča zagotovitev dodatnih 119 milijonov EUR, potrebnih zaradi pričakovanih dodatnih izgub iz posojil in pričakovanih izgub pred davkom do leta 2016. Komisija ugotavlja, da je bila pomoč v višini 395 milijonov EUR nujna.
(211)
Kar zadeva vračilo pomoči, sklad HFSF ne bo izterjal denarja, saj je bila prodajna cena en euro. Njegov prispevek je podoben nepovratnim sredstvom. Kot je navedeno v točki 44 Sporočila o dokapitalizaciji, se lahko nezadostno odplačana dokapitalizacija sprejme le v primeru bank v težavah, ki ne morejo plačati nobenega nadomestila. Komisija meni, da je to veljalo za banko Nea Proton Bank. Zaradi nevračila pomoči je potrebno temeljito prestrukturiranje v skladu s Sporočilom o dokapitalizaciji.
(212)
Ukrep kot pomoč za reševanje je torej po višini in obliki nujen za doseganje cilja omejitve motenj v grškem bančnem sistemu in celotnem gospodarstvu.
6.1.3.3.3 Sorazmernost
(213)
Komisija ugotavlja, da so bile po združitvi s prevzemom banke Nea Proton Bank s skupino gospodarske dejavnosti banke Nea Proton Bank prenesene na skupino. Dejstvo, da pomoč rešuje navedene gospodarske dejavnosti, bi lahko teoretično povzročilo izkrivljanje konkurence. Vendar Komisija opozarja na majhnost banke Nea Proton Bank in postopek prodaje, v katerem so imeli konkurenti možnost predložitve ponudbe za banko Nea Proton Bank. Takoj po prenosu gospodarskih dejavnosti banke Nea Proton Bank bodo te tudi popolnoma vključene v skupino in bodo prenehale obstajati kot ločena gospodarska dejavnost ali konkurent. Komisija zato ugotavlja, da pomoč ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence.
6.1.3.3.4 Sklepna ugotovitev o skladnosti ukrepa NP3 s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji
(214)
Komisija zato ugotavlja, da je ukrep NP3 primeren, nujen in glede na temeljito prestrukturiranje, predvideno za skupino, ki je zdaj prevzela gospodarske dejavnosti banke Nea Proton Bank, sorazmeren s predvidenim ciljem.
6.1.4 Združljivost ukrepov pomoči s Sporočilom o prestrukturiranju
(215)
V uvodnih izjavah 60, 61, 78 in 79 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton je Komisija v zvezi z ukrepi NP1 in NP2 ugotovila, da banka Nea Proton Bank verjetno ne bo mogla vrniti prejete državne pomoči, in poudarila, da je zaradi tega potrebno temeljito prestrukturiranje. V uvodni izjavi 211 je Komisija v zvezi z nadomestilom za ukrep NP3 ugotovila, da zaradi prodajne cene banke Nea Proton v višini enega eura sklad HFSF ne bo izterjal ničesar od 395 milijonov EUR, vloženih tik pred prodajo (ukrep NP3). Prav tako Grčija ne bo izterjala ničesar od prednostnih delnic, ki so bile izdane maja 2009, saj so z njimi povezane terjatve iz naslova lastniških vrednostnih papirjev ostale v likvidirani banki Proton Bank. Komisija zato ugotavlja, da je zaradi nevračila pomoči potrebno temeljito prestrukturiranje v smislu ukrepov za uspešnost poslovanja in ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence.
6.1.4.1 Dolgoročna uspešnost izvajanja dejavnosti banke Nea Proton Bank zaradi njene prodaje
(216)
Točka 21 Sporočila o prestrukturiranju določa, da kadar kreditna institucija v težavah ne more kredibilno ponovno začeti dolgoročno uspešno poslovati, je treba razmisliti o pravilni likvidaciji ali prodaji banke na dražbi. Države članice bi lahko zato spodbujale izstop neuspešnih subjektov, pri čemer mora postopek izstopa potekati v ustreznem časovnem okviru, ki ohranja finančno stabilnost.
(217)
V sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton je Komisija resno podvomila, da bi lahko banka Nea Proton Bank ponovno samostojno vzpostavila svojo dolgoročno uspešnost poslovanja, in poudarila sinergije, ki bi jih bilo mogoče doseči z vključitvijo banke v velik finančni subjekt.
(218)
V zvezi s tem je v točki 17 Sporočila o prestrukturiranju pojasnjeno, da lahko prodaja banke v težavah drugi finančni instituciji prispeva k ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, če kupec uspešno posluje in je sposoben absorbirati prenos banke v težavah ter lahko pripomore k povrnitvi zaupanja trgov. V skladu z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah je bilo treba doseči nadaljnjo konsolidacijo bančnega sektorja, sklad HFSF pa je moral banko Nea Proton Bank prodati do 15. julija 2013.
(219)
Kot je navedeno v oddelku 7.5.2, se lahko skupina na podlagi svojega načrta prestrukturiranja šteje za poslovno uspešno. Zaradi prenosa dejavnosti banke Nea Proton Bank na skupino je bilo mogoče ponovno vzpostaviti njihovo dolgoročno uspešnost izvajanja. Poleg tega je zaradi dejstva, da je banka Nea Proton Bank popolnoma vključena v skupino in je prenehala obstajati kot samostojni konkurent, potrebno temeljito prestrukturiranje, ki se zahteva zaradi nezadostnega vračila državne pomoči.
6.1.4.2 Lastni prispevek in porazdelitev bremena
(220)
Komisija je v sklepu o začetku postopka za banko Nea Proton dvomila, da so bili stroški prestrukturiranja omejeni na najnižji znesek. Ti dvomi izhajajo iz ugotovitev, da banka Nea Proton Bank ne bi mogla ponovno samostojno vzpostaviti dolgoročne uspešnosti poslovanja, ne da bi nastali visoki stroški. Vključitev banke Nea Proton Bank v skupino, ki je večji subjekt z informacijsko infrastrukturo in strukturo obvladovanja tveganj, je rešila te dvome. Prodaja skupini prispeva k omejitvi stroškov prestrukturiranja na najnižji znesek.
(221)
V zvezi s prispevkom delničarjev in imetnikov podrejenega dolga k stroškom prestrukturiranja je Komisija že v uvodni izjavi 77 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton ugotovila, da delničarji in imetniki podrejenega dolga niso bili preneseni na banko Nea Proton Bank, temveč so ostali v okviru banke Proton Bank, tj. subjekta v likvidaciji. Zato je Komisija menila, da je bila dosežena zadostna porazdelitev bremena delničarjev in imetnikov podrejenega dolga.
6.1.4.3 Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence
(222)
V zvezi z ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence točka 30 Sporočila o prestrukturiranja določa: „ocena Komisije glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja. Narava in oblika takih ukrepov se določi na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.“
(223)
V zvezi z zneskom prejete pomoči Komisija opozarja na znesek skupne pomoči, ki je bila poleg državne likvidnostne podpore v višini 149,4 milijona EUR (ukrep Pr3) in grških državnih vrednostnih papirjev v višini 78 milijonov EUR (ukrep Pr2) prejeta v obliki kapitala v višini 2 111,6 milijona EUR (ukrepi Pr1, NP1, NP2 in NP3). Ukrep Pr1 je ustrezal 4,6 odstotka tveganju prilagojene aktive banke Proton Bank v zadevnem času. Ukrep NP1, tj. financiranje likvidnostne vrzeli s prenosom dejavnosti z banke Proton Bank na banko Nea Proton Bank, je ustrezal približno 36 odstotkom tveganju prilagojene aktive banke Proton Bank na koncu leta 2010 ali 84 odstotkom tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank ob njeni ustanovitvi. Vložek začetnega delniškega kapitala sklada HFSF v banko Nea Proton Bank, ki je bil del ukrepa NP2, je ustrezal približno 18,8 odstotka tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank ob njeni ustanovitvi. Vložki dodatnega delniškega kapitala, ki so del ukrepa NP2, so ustrezali približno 34,2 odstotka tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank (na podlagi podatkov z dne 31. decembra 2012 (122)). Kot je navedeno v uvodni izjavi 80 sklepa o začetku postopka za banko New Proton, sta pomenila ukrepa NP1 in NP2 več kot 50 odstotkov tveganju prilagojene aktive banke Proton Bank ali več kot 130 odstotkov tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank. Vložek delniškega kapitala pred prodajo skupini, tj. ukrep NP3, je ustrezal približno 48,7 odstotka tveganju prilagojene aktive banke Nea Proton Bank (na podlagi podatkov z dne 31. maja 2013). Zaradi teh zneskov pomoči in nevračila pomoči je potrebno precejšnje zmanjšanje prisotnosti upravičenke na trgu.
(224)
Komisija je v uvodni izjavi 82 sklepa o začetku postopka za banko Nea Proton v zvezi s trgom, na katerem je poslovala banka Nea Proton Bank, poudarila, da je banka Proton Bank zelo majhna (približno 1-odstotni tržni delež skupnih sredstev grških bank) in so bila zato sredstva in obveznosti banke Proton Bank, ki so bili preneseni na banko Nea Proton Bank, razmeroma majhni glede na velikost grškega bančnega sistema. Zato je sklenila, da se kljub izredno velikemu znesku pomoči lahko šteje, da je izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč banki Nea Proton Bank, omejeno.
(225)
Poleg tega so bile dejavnosti Nea Proton Bank konkurentom ponujene na javni dražbi. Po prodaji banke Nea Proton Bank je ta prenehala obstajati kot samostojni konkurent, saj je bila popolnoma vključena v skupino.
(226)
Komisija ugotavlja, da glede na majhnost banke Nea Proton Bank, odprt prodajni postopek in dejstvo, da banka Nea Proton Bank ne bo več obstajala kot samostojni konkurent, kljub zelo velikemu znesku in nevračilu pomoči ne prihaja do neupravičenega izkrivljanja konkurence.
6.1.4.4 Sklepna ugotovitev o združljivosti s Sporočilom o prestrukturiranju
(227)
Na podlagi analize iz uvodnih izjav 216 do 226 Komisija ugotavlja, da prodaja banke Nea Proton Bank in njena vključitev v skupino omogočata dolgoročno uspešno poslovanje banke, da je pomoč omejena na najmanjši potrebni znesek in ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence.
(228)
Vsi ukrepi pomoči iz preglednice 7 se morajo zato razglasiti za združljive z notranjim trgom.
6.2 OCENA POMOČI, POVEZANE Z BANKO NEW TT BANK
6.2.1 Obstoj in znesek pomoči
(229)
Komisija mora oceniti, ali ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.
6.2.1.1 Obstoj pomoči pri pokritju likvidnostne vrzeli prenesenih sredstev in obveznosti banke T Bank (ukrep T)
(230)
Komisija je že v uvodnih izjavah 26 do 32 sklepa o začetku postopka za banko T Bank ugotovila, da ukrep T, tj. posredovanje iz sheme sklada HDIGF za reševanje in sklada HFSF za pokritje likvidnostne vrzeli sredstev in obveznosti, prenesenih na banko Bank TT, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. V uvodni izjavi 33 navedenega sklepa je Komisija menila, da imajo gospodarske dejavnosti banke T Bank, ki so bile prenesene na banko TT Bank, koristi od državne pomoči, saj so se zaradi prejete pomoči nadaljevale.
6.2.1.2 Obstoj pomoči pri dokapitalizaciji, dodeljene banki TT Bank na podlagi ukrepa dokapitalizacije (ukrep TT)
(231)
Kapitalski vložek v višini 224,96 milijona EUR, ki ga je grška država namenila banki TT Bank (ukrep TT), je bil dodeljen na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ki je del programa pomoči grškim bankam (123). Komisija je v sklepu o odobritvi tega programa ugotovila, da pomenijo ukrepi, dodeljeni v okviru programa, državno pomoč. Ukrep TT je zato pomenil pomoč banki TT Bank.
(232)
Kot je Komisija ugotovila v uvodni izjavi 98 sklepa o začetku postopka za banko New TT, vključuje ta banka gospodarske dejavnosti, ki so se pred tem izvajale v banki TT Bank, vključno z banko T Bank.
6.2.1.3 Obstoj pomoči pri financiranju likvidnostne vrzeli banke New TT Bank (ukrep NTT1)
(233)
Komisija je že v uvodnih izjavah 53 do 57 sklepa o začetku postopka za banko New TT ugotovila, da ukrep NTT1, tj. posredovanje sklada HFSF za pokritje likvidnostne vrzeli banke New TT Bank, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. V uvodni izjavi 54 navedenega sklepa je Komisija menila, da je banka New TT Bank gospodarska upravičenka, saj so v banko New TT Bank vključene gospodarske dejavnosti banke TT Bank, ki zaradi prejete pomoči obstajajo še naprej.
6.2.1.4 Obstoj pomoči pri vložku začetnega delniškega kapitala (ukrep NTT2)
(234)
Komisija je že v uvodnih izjavah 49 do 52 sklepa o začetku postopka za banko New TT ugotovila, da ukrep NTT2, tj. začetni delniški kapital v višini 500 milijonov EUR, ki ga je vložil sklad HFSF v banko New TT Bank, pomeni državno pomoč banki New TT Bank v smislu člena 107(1) Pogodbe.
6.2.1.5 Obstoj pomoči skupini kot pridobiteljici banke New TT Bank
(235)
Skupina je v odprtem in nediskriminacijskem razpisnem postopku pridobila delnice banke New TT Bank. Glede na informacije, ki so jih grški organi predložili 15. julija 2013, je finančni svetovalec stopil v stik s številnimi tujimi in grškimi bankami ter vlagatelji, vendar so končno ponudbo predložile le štiri največje grške banke. Na podlagi dejstva, da je finančni svetovalec stopil v stik s številnimi bankami, lahko Komisija sklene, da je bil razpisni postopek odprt in nediskriminacijski. Ponudba skupine se je glede na znesek in vrsto ponujenega plačila štela za najboljšo.
(236)
Natančneje, skupina se je dogovorila, da bo skladu HFSF plačala skupno 681 milijonov EUR v obliki novo izdanih navadnih delnic. Druga najvišja ponudba je bila gotovinska ponudba v višini 500 milijonov EUR. Torej je bila za 26,58 % nižja od ponudbe skupine. Glede na pismo grške centralne banke z dne 8. julija 2013 se nobena gotovinska ponudba domače banke ni mogla upoštevati, kolikor je bila odvisna od financiranja iz Eurosistema, še zlasti, če je prejela izredno likvidnostno pomoč. Zato druga najvišja ponudba ni bila v skladu z zahtevami grške centralne banke.
(237)
Opozoriti je treba tudi, da je v skladu s prodajno pogodbo sklad HFSF prejel 1 418,75 milijona novih navadnih delnic skupine po ponudbeni ceni 0,48 EUR za delnico (124). Delež sklada HFSF v skupini se je s 93,55 % povečal na 95,23 %.
(238)
Zato Komisija ugotavlja, da prevzem ne pomeni pomoči kupcu.
6.2.1.6 Sklepna ugotovitev o obstoju pomoči
(239)
Na podlagi navedenega Komisija meni, da pomenijo ukrepi T, TT, NTT1 in NTT2 državno pomoč. V zvezi z ukrepom T Komisija ugotavlja, da so bile pomoči deležne dejavnosti banke T Bank, ker so bile prenesene na banko TT Bank, pozneje pa na banko New TT Bank. V zvezi z ukrepom TT Komisija ugotavlja, da so bile pomoči deležne dejavnosti banke TT Bank, te pa so bile prenesene na banko New TT Bank. Upravičenka ukrepov NTT1 in NTT2 je banka New TT Bank.
(240)
Zato Komisija ugotavlja, da so bile gospodarske dejavnosti banke T Bank zaradi dejstva, da so bile vključene v banko TT Bank in pozneje v banko New TT Bank, deležne pomoči v obliki dokapitalizacije v višini 677 milijonov EUR, dejavnosti, ki jih je opravljala banka TT Bank in so bile vključene v banko New TT Bank, pa so bile deležne državne pomoči v obliki kapitalske podpore v višini 4 457,96 milijona EUR (ukrepi TT, NTT1 in NTT2).
Preglednica 10
Pregled skupne pomoči, ki so jo prejele banke T Bank, TT Bank in New TT Bank
Upravičenka pomoči
Ukrep
Opis
Znesek pomoči (v milijonih EUR)
Dejavnosti banke T-Bank
T
financiranje likvidnostne vrzeli s T na TT
677
Dejavnosti banke TT Bank
TT
dokapitalizacija
224,96
Dejavnosti banke New TT Bank
NTT1
financiranje likvidnostne vrzeli z banke TT Bank na banko New TT Bank
3 732,6
NTT2
začetni delniški kapital
500
6.2.2 Pravna podlaga za oceno združljivosti
(241)
Člen 107(3)(b) Pogodbe Komisijo pooblašča, da presodi, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanju resne motnje v gospodarstvu države članice“.
(242)
Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 199 in 200, je treba ukrepe pomoči grškim bankam zdaj oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe.
(243)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 201, mora biti pomoč skladna s splošnimi merili združljivosti, da bi bila združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, torej mora biti primerna, nujna in sorazmerna.
(244)
Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v Sporočilu o bančništvu iz leta 2008.
(245)
Sporočilo o dokapitalizaciji (125) določa nadaljnje smernice o ravni nadomestila, potrebnega za državne kapitalske vložke.
(246)
Poleg tega je Komisija v Sporočilu o prestrukturiranju pojasnila (126), kako bo ocenjevala načrte prestrukturiranja. V svoji oceni načrta prestrukturiranja skupine bo v skladu s Sporočilom o prestrukturiranju upoštevala vse ukrepe iz preglednice 8.
6.2.3 Združljivost ukrepov pomoči s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji
6.2.3.1 Združljivost ukrepa T s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji
(247)
Komisija je v sklepu o banki T Bank v zvezi z ukrepom T ugotovila, da posredovanje izpolnjuje pogoje iz člena 107(3)(b) Pogodbe, in sklenila, da je združljivo z notranjim trgom, saj bi se s tem zagotovila finančna stabilnost za obdobje šestih mesecev od datuma sprejetja navedenega sklepa. Grški organi niso predložili posodobljenega načrta prestrukturiranja za banko TT Bank, pri katerem bi bila upoštevana vključitev dejavnosti banke T Bank v banko TT Bank pred koncem tega šestmesečnega obdobja. Vendar je Komisija v uvodni izjavi 83 sklepa o začetku postopka za banko New TT menila, da je bila nepredložitev takšnega načrta razumljiva, ker je bila odločitev sprejeta v času, ko naj bi bila banka TT Bank rešena. Ker so grški organi januarja 2013 predložili načrt prestrukturiranja za banko New TT Bank, njegovo posodobitev pa marca 2013, pri čemer oba načrta obravnavata dejavnosti, prenesene z banke T Bank na banko TT Bank, je Komisija v sklepu o začetku postopka za banko New TT začasno, do sprejetja končne odločitve o ukrepih T, TT, NTT1 in NTT2, potrdila ukrep T kot pomoč za reševanje.
6.2.3.2 Združljivost ukrepa TT s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008
(248)
Komisija je že v odločbi z dne 19. novembra 2008 (127) ugotovila, da je ukrep TT, dodeljen maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ki je del programa pomoči grškim bankam, kot pomoč za reševanje združljiv s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008. Odločba z dne 19. novembra 2008 ni upoštevala Sporočila o dokapitalizaciji, ker takrat še ni bilo sprejeto.
6.2.3.3 Združljivost ukrepov NTT1 in NTT2 s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o dokapitalizaciji
(249)
Komisija je v sklepu o začetku postopka za banko New TT odobrila ukrepa NTT1 in NTT2 kot pomoč za reševanje.
6.2.4 Združljivost ukrepov pomoči T, TT, NTT1 in NTT2 s Sporočilom o prestrukturiranju
6.2.4.1 Pomanjkanje primernega vračila pomoči: upoštevati pri ocenjevanju skladno s Sporočilom o prestrukturiranju
(250)
Komisija je v uvodni izjavi 45 sklepa o banki T Bank opozorila, da sklada HDIGF in HFSF verjetno ne bosta izterjala denarja in je zato financiranje likvidnostne vrzeli z banke T Bank na banko TT Bank podobno nepovratnim sredstvom. Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 101 sklepa o začetku postopka za banko New TT, bi lahko sklad HFSF pričakoval, da bo izterjal le del svojega vložka začetnega delniškega kapitala v višini 500 milijonov EUR (ukrep NTT2). Komisija je tudi ugotovila, da ne bo plačano nadomestilo za sklad HFSF za kritje likvidnostne vrzeli z banke TT Bank na banko New TT Bank (ukrep NTT1) in je zelo malo verjetno, da bi sklad HFSF veliko izterjal od 3,7 milijarde EUR. Nazadnje Komisija v zvezi z ukrepom TT ugotavlja, da država najverjetneje ne bo izterjala ničesar, ker so njene terjatve iz naslova lastniških vrednostnih papirjev, povezane s prednostnimi delnicami, ki so bile izdane maja 2009, ostale v banki TT Bank, za katero se je začel likvidacijski postopek.
(251)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 77 in 102 sklepa o začetku postopka za banko New TT, je zaradi nevračila pomoči potrebno temeljito prestrukturiranje v smislu ukrepov za uspešnost poslovanja in ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence.
6.2.4.2 Dolgoročna uspešnost dejavnosti banke New TT Bank zaradi njene prodaje
(252)
Točka 21 Sporočila o prestrukturiranju določa, da kadar kreditna institucija v težavah ne more kredibilno ponovno začeti dolgoročno uspešno poslovati, je treba razmisliti o redni likvidaciji ali prodaji banke na dražbi.
(253)
V oddelku 3.2.4.1 sklepa o začetku postopka za banko New TT je Komisija resno podvomila, da bi lahko banka New TT Bank ponovno samostojno vzpostavila dolgoročno uspešnost svojega poslovanja in dosegla načrtovano rast prihodka. Poudarila je tudi, da je banka New TT Bank sprejela le omejeno število ukrepov za ustvarjanje dobička in da ni sprejela ukrepov za znižanje stroškov zaposlenih in racionalizacijo mreže podružnic. Navedla je tudi sinergije, ki bi lahko bile dosežene z vključitvijo banke New TT Bank v velik finančni subjekt.
(254)
V zvezi s tem je v točki 17 Sporočila o prestrukturiranju pojasnjeno, da lahko prodaja banke v težavah drugi finančni instituciji prispeva k ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, če kupec uspešno posluje in je sposoben absorbirati prenos banke v težavah ter lahko pripomore k povrnitvi zaupanja trgov. Poleg tega je bila v skladu z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah prodaja banke New TT Bank prednostni ukrep, ki upošteva javni interes, finančno stabilnost in zaščito sredstev sklada HFSF.
(255)
Kot je navedeno v oddelku 7.5.2, se lahko skupina na podlagi svojega načrta prestrukturiranja šteje za poslovno uspešno. Zato je zaradi dejstva, da so dejavnosti banke New TT Bank zdaj prenesene v skupino, omogočena ponovna vzpostavitev njihovega dolgoročnega uspešnega izvajanja. Banka New TT Bank preneha obstajati kot samostojni konkurent. Operativno združenje banke New TT Bank in skupine je bilo končano 14. aprila 2014. Mreža podružnic z blagovno znamko „Hellenic Postbank“ se bo zmanjšala (skupina namerava obdržati blagovno znamko „Hellenic Postbank“ za nekatere podružnice, blagovna znamka „T-bank“ ne bo ohranjena, mreža podružnic „T-bank“ pa bo skoraj v celoti zaprta), tudi s popolno operativno vključitvijo zalednih služb in drugih dejavnosti glavne poslovalnice v skupino. Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja zagotavlja, da bo temeljito prestrukturiranje, kot se zahteva zaradi nezadostnega vračila pomoči, doseženo.
6.2.4.3 Lastni prispevek in porazdelitev bremena
(256)
Skrbi Komisije iz uvodne izjave 99 sklepa o začetku postopka za banko New TT, in sicer ali so se stroški prestrukturiranja zvišali zaradi samostojnega prestrukturiranja banke New TT Bank, so bile rešene s sistemom prostovoljnega izstopa (128), ki ga je samostojno izvedla banka New TT Bank julija 2013, in s prodajo banke New TT Bank skupini. Natančneje, racionalizacija mreže podružnic, popolna vključitev banke T Bank in popolna operativna vključitev banke New TT Bank v skupino omejujejo stroške prestrukturiranja na najnižji znesek.
(257)
V zvezi s porazdelitvijo bremena delničarjev in imetnikov podrejenega dolga je Komisija že v uvodni izjavi 100 sklepa o začetku postopka za banko New TT ugotovila, da delničarji in imetniki podrejenega dolga niso bili preneseni na banko New TT Bank, temveč so ostali v banki TT Bank, torej subjektu v likvidaciji. Zato je Komisija menila, da je bila dosežena zadostna porazdelitev bremena delničarjev in imetnikov podrejenega dolga.
(258)
Meni tudi, da so stroški prestrukturiranja omejeni na najnižji potrebni znesek in da je bila dosežena zadostna porazdelitev bremena. Vendar kot je bilo ugotovljeno že v uvodni izjavi 251, je zaradi nevračila pomoči potrebno temeljito prestrukturiranje v smislu ukrepov za uspešnost poslovanja in ukrepov za omejitev izkrivljanja konkurence.
6.2.4.4 Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence
(259)
V zvezi z ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence točka 30 Sporočila o prestrukturiranju določa: „ocena Komisije glede potrebe po takih ukrepih temelji na vrednosti in obsegu dejavnosti, ki bi jih zadevna banka opravljala po izvedbi kredibilnega načrta prestrukturiranja. Narava in oblika takih ukrepov se določita na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo poslovala banka upravičenka.“
(260)
V zvezi z zneskom prejete pomoči je Komisija v uvodni izjavi 104 sklepa o začetku postopka za banko New TT opozorila, da je prejela banka New TT Bank 4,6 milijarde EUR pomoči (ukrepa NTT1 in NTT2), kar pomeni več kot 70 odstotkov tveganju prilagojene aktive banke TT Bank in več kot 90 odstotkov tveganju prilagojene aktive banke New TT Bank. Komisija je še opozorila, da je banka TT Bank (tj. pravna oseba, ki je pred tem opravljala dejavnosti, ki so bile vključene v banko New TT Bank) pred tem prejela pomoč v okviru programa pomoči grškim bankam (129), saj je prejela prvi kapitalski vložek v višini 224,96 milijona EUR v obliki prednostnih delnic (ukrep TT), kar je bilo enako približno 2,9 odstotka njene tveganju prilagojene aktive v zadevnem času. Kar zadeva reševanje banke T Bank, so bile njene dejavnosti prenesene na banko TT Bank, za kar je prejela pomoč za reševanje v višini približno 678 milijonov EUR (ukrep T), kar je bilo enako 37,7 odstotka tveganju prilagojene aktive banke T Bank na referenčni datum združitve (31. marec 2011). Zaradi teh zneskov in nevračila pomoči je potrebno temeljito prestrukturiranje.
(261)
Po drugi strani pa je Komisija v uvodni izjavi 104 sklepa o začetku postopka za banko New TT opozorila na okoliščine, v katerih je bila pomoč dodeljena. Natančneje, zdi se, da razlog za precejšnji del izgub banke TT Bank v zadnjih letih niso tvegane dejavnosti, ampak lastništvo grških državnih obveznic. Komisija je ugotovila tudi, da je razlog za visoke izgube iz posojil zaradi posojanja gospodinjstvom in družbam zlasti izredno globoka ter dolgotrajna recesija in ne tvegana posojilna praksa. Zato se zdi, da pomoč nekoliko izkrivlja konkurenco. Vendar je Komisija ugotovila, da je imela banka TT Bank sorazmerno s svojo velikostjo veliko več grških državnih obveznic kot druge grške banke, kar kaže na neustrezno tveganje.
(262)
Kot je bilo navedeno, je banka New TT Bank prenehala obstajati kot samostojni konkurent, ki določa svojo politiko samostojno. Načrt prestrukturiranja skupine temelji na predpostavki o popolni vključitvi banke New TT Bank, tudi če bo skupina za nekatere podružnice in produkte še naprej uporabljala blagovno znamko „Hellenic Postbank“.
(263)
V zvezi s trgom, na katerem je poslovala banka New TT Bank, je Komisija v uvodni izjavi 106 sklepa o začetku postopka za banko New TT poudarila, da je banka TT Bank srednje velika grška banka (približno 6-odstotni depozitni delež) in so bila zato sredstva in obveznosti banke TT Bank, ki so bila prenesena na banko New TT Bank, razmeroma majhna glede na velikost grškega bančnega sistema. Zato je sklenila, da se kljub izredno velikemu znesku pomoči lahko šteje, da je izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč banki New TT Bank, precej omejeno.
(264)
Načrtovano zmanjševanje velikosti mreže podružnic blagovne znamke „Hellenic Postbank“ z ukinitvijo približno 50 podružnic (130) od 196 potrjuje oceno v uvodni izjavi 263, in sicer da se lahko izkrivljanje konkurence, ki ga je povzročila pomoč banki New TT Bank, šteje za precej omejeno.
(265)
Poleg tega so bile dejavnosti New TT Bank konkurentom ponujene na odprti in nediskriminacijski dražbi.
(266)
Precejšnji del ukrepov pomoči NTT1 in NTT2 je bil potreben zaradi odpisa dolga državi (v obliki programa PSI) ter izredno dolgotrajne recesije, in ne zaradi neustrezne posojilne prakse. Poleg tega je bil obseg dejavnosti banke New TT Bank majhen, prodajni postopek odprt, pregleden in nediskriminacijski, banka New TT Bank pa bo prenehala obstajati kot samostojni konkurent. Zato Komisija ugotavlja, da kljub velikemu znesku pomoči in neustreznemu vračilu dodeljene državne pomoči ne prihaja do neupravičenega izkrivljanja konkurence.
6.2.4.5 Sklepna ugotovitev o združljivosti ukrepov pomoči T, TT, NTT1 in NTT2 s Sporočilom o prestrukturiranju
(267)
Komisija ugotavlja, da prodaja New TT Bank skupini in s tem povezano prestrukturiranje zagotavljata, da banka New TT Bank dolgoročno uspešno posluje, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek in ne prihaja do neupravičenega izkrivljanja konkurence.
(268)
Vsi ukrepi pomoči iz preglednice 8 se morajo razglasiti za združljive z notranjim trgom.
7. OCENA POMOČI, DODELJENE SKUPINI
7.1 OBSTOJ IN ZNESEK POMOČI
(269)
Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.
7.1.1 Obstoj pomoči in ukrepi, dodeljeni v okviru programa pomoči grškim bankam
7.1.1.1 Državna likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi jamstva, in ukrepi državnih obligacijskih posojil (ukrep L1)
(270)
Komisija je v odločbah o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam (131) že ugotovila, da je likvidnostna podpora, dodeljena v okviru programa, pomoč. Znesek neodplačanih jamstev je 15. aprila 2011 znašal 13 600 milijonov EUR in je 30. novembra 2013 dosegel 13 932 milijonov EUR. Prihodnja likvidnostna podpora, dodeljena v okviru navedenega programa, bi prav tako pomenila pomoč.
7.1.1.2 Državna dokapitalizacija, dodeljena v okviru sheme dokapitalizacije (ukrep A)
(271)
Komisija je v odločbi z dne 19. novembra 2008 o programu pomoči grškim bankam že ugotovila, da bodo sredstva za dokapitalizacijo, dodeljena v okviru ukrepa dokapitalizacije v navedenem programu, pomenila pomoč. Skupina je prejela 950 milijonov EUR v obliki prednostnih delnic, kar je enako 2 odstotkoma tveganju prilagojene aktive skupine (132).
(272)
Grčija je leta 2010 uvedla več sprememb tehničnih parametrov navedenih prednostnih delnic. Glede na to, da se je s temi spremembami zvišalo nadomestilo državi, saj se kupon vsako leto zviša za 2 %, če se prednostne delnice ne odkupijo v petih letih, Komisija ugotavlja, da spremembe tehničnih parametrov skupini ne zagotavljajo nobene prednosti in zato ne vključujejo dodatne državne pomoči.
7.1.2 Obstoj pomoči pri izredni likvidnostni pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2)
(273)
Komisija je v točki 51 Sporočila o bančništvu iz leta 2008 pojasnila, da zagotovitev sredstev centralnih bank finančnim institucijam ne pomeni pomoči, če so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji v zvezi s plačilno sposobnostjo finančne institucije, njenim zavarovanjem, obrestno mero, zaračunano finančni instituciji, in neobstojem posrednega jamstva države. Izredna likvidnostna pomoč banki z državnim jamstvom pomeni pomoč, saj ne izpolnjuje navedenih kumulativnih pogojev, in sicer predvsem zaradi dejstva, da je podprta z državnim jamstvom in dodeljena v povezavi z drugimi podpornimi ukrepi.
(274)
Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom izpolnjuje pogoje iz člena 107(1) Pogodbe. Ker ta ukrep vključuje državno jamstvo v korist grške centralne banke, bo vse izgube krila država. Zato ukrep vključuje državna sredstva. Izredna likvidnostna pomoč bankam omogoča, da dobijo sredstva, kadar nimajo dostopa do trga medbančnih posojil in rednih operacij refinanciranja Eurosistema. Zato izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom skupini zagotavlja prednost. Ukrep je selektiven, saj je izredna likvidnostna pomoč omejena na bančni sektor. Poleg tega izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom izkrivlja konkurenco, saj skupini omogoča, da še naprej deluje na trgu, ter preprečuje njen propad in izstop s trga. Prednost, zagotovljena skupini, vpliva na trgovino med državami članicami, saj je skupina dejavna v drugih državah članicah in finančne institucije iz drugih držav članic delujejo ali bi bile lahko zainteresirane za delovanje v Grčiji.
(275)
Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom (ukrep L2) pomeni državno pomoč. Znesek izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom se je s časom spreminjal. 31. decembra 2012 je znašal približno 12 milijard EUR.
7.1.3 Obstoj pomoči pri ukrepih, dodeljenih iz sklada HFSF
7.1.3.1 Prva premostitvena dokapitalizacija (ukrep B1)
(276)
Komisija je v oddelku 5.1 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank že ugotovila, da je prva premostitvena dokapitalizacija državna pomoč. Prejeti kapital je znašal 3 970 milijonov EUR.
7.1.3.2 Druga premostitvena dokapitalizacija (ukrep B2)
(277)
Ukrep B2 je bil izveden s sredstvi iz sklada HFSF, ki vključujejo državna sredstva, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 47 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank.
(278)
Kar zadeva obstoj prednosti, se je delež kapitala skupine zaradi ukrepa B2 povečal v taki meri, da je lahko skupina še naprej delovala na trgu in imela dostop do financiranja iz Eurosistema. Poleg tega nadomestilo ukrepa B2 sestavljajo natečene obresti na obveznice instrumenta EFSF in dodatna provizija v višini 1 %. Ker je to nadomestilo občutno nižje od nadomestil za podobne kapitalske instrumente na trgu, skupina pod takimi pogoji na trgu nedvomno ne bi mogla zbrati kapitala. Zato je ukrep B2 skupini zagotovil prednost iz državnih sredstev. Ukrep je selektiven, saj je bil na voljo samo skupini.
(279)
Zaradi ukrepa B2 se je položaj skupine okrepil, saj je dobila finančna sredstva, ki jih je potrebovala, da bi lahko še naprej izpolnjevala kapitalske zahteve, kar je povzročilo izkrivljanje konkurence. Poleg tega bi lahko ukrep B2 prizadel trgovino med državami članicami, saj skupina deluje na drugih evropskih bančnih trgih in finančne institucije iz drugih držav članic delujejo v Grčiji, zlasti na zavarovalniškem trgu.
(280)
Komisija meni, da ukrep B2 pomeni državno pomoč. Nacionalni organi so ga priglasili kot pomoč. Prejeti kapital je znašal 1 341 milijonov EUR.
7.1.3.3 Pismo o zavezi (ukrep B3)
(281)
Z ukrepom B3 se je sklad HFSF zavezal, da bo zagotovil dodatni kapital, potreben za dokončanje dokapitalizacije skupine do zneska, ki ga je grška centralna banka zahtevala v okviru testa izjemnih situacij iz leta 2012. Sklad HFSF prejema sredstva od države. Zato Komisija ugotavlja, da pismo zagotavlja državna sredstva. Okoliščine, v katerih lahko sklad HFSF dodeli podporo finančnim institucijam, so točno določene in omejene z zakonom. Zato je uporabo navedenih državnih sredstev mogoče pripisati državi. Sklad HFSF se je zavezal, da bo zagotovil dodatni kapital v višini do 528 milijonov EUR.
(282)
Pismo o zavezi je skupini zagotovilo prednost, saj je deponente pomirilo, da bo lahko skupina pridobila celotni znesek potrebnega kapitala, oziroma, da bo sklad HFSF zagotovil kapital, če ga skupina ne bo mogla zbrati na trgu. Ta zaveza je olajšala tudi zbiranje zasebnega kapitala na trgu, saj je vlagatelje pomirila, da bo sklad HFSF zagotovil del kapitala, če ga skupina ne bo mogla pridobiti na trgu. Noben zasebni vlagatelj se ne bi zavezal, dokler ne bi poznal pogojev dokapitalizacije, in takrat skupina ni imela dostopa do kapitalskega trga.
(283)
Poleg tega bi lahko ukrep B3 prizadel trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco, saj skupina deluje na drugih evropskih bančnih trgih in finančne institucije iz drugih držav članic delujejo v Grčiji, zlasti na zavarovalniškem trgu.
(284)
Zato ukrep B3 pomeni pomoč in so ga grški organi 27. decembra 2012 priglasili kot državno pomoč.
7.1.3.4 Dokapitalizacija iz pomladi 2013 (ukrep B4)
(285)
Dokapitalizacija iz pomladi 2013 (ukrep B4) je preoblikovanje prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) in pisma o zavezi (ukrep B3) v trajno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic v višini 5 839 milijonov EUR. Ukrep B4 je preoblikovanje že dodeljene pomoči, zato še vedno vključuje državna sredstva, vendar ne zviša nominalnega zneska pomoči. Vseeno pa poveča prednost za skupino (in s tem izkrivljanje konkurence), saj je ta ukrep trajna dokapitalizacija in ne začasna dokapitalizacija, kot sta ukrepa B1 in B2. V primerjavi z ukrepom B3, ki je le zaveza in ne dejanska dokapitalizacija, je ukrep B4 zvišal kapitalsko ustreznost skupine in zato prinaša večjo prednost.
(286)
Komisija ugotavlja, da taka podpora ni bila dodeljena vsem bankam, ki delujejo v Grčiji. Komisija v zvezi z izkrivljanjem konkurence in vplivom na trgovino na primer ugotavlja, da je pomoč skupini omogočila poslovanje v drugih državah članicah, kot sta Romunija in Bolgarija. Likvidacija skupine bi povzročila prenehanje njenih dejavnosti v tujini prek likvidacije teh dejavnosti ali prodaje podjetij. Poleg tega zavarovalniške dejavnosti skupine v Grčiji konkurirajo dejavnostim odvisnih podjetij zavarovalnic iz drugih držav članic. Zato ta ukrep izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. Ukrep B4 zato pomeni državno pomoč.
7.1.3.5 Sklepna ugotovitev o ukrepih B1, B2, B3 in B4
(287)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Znesek državne pomoči, vključene v ukrepih B1, B2, B3 in B4, je 5 839 milijonov EUR, kar je tudi znesek državne podpore, ki je bil skupini dejansko izplačan iz sklada HFSF.
(288)
V točki 31 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija poleg absolutnega zneska pomoči upoštevati tudi pomoč „v razmerju do tveganju prilagojene tehtane aktive banke“. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so bili dodeljeni v enoletnem obdobju, in sicer od aprila 2012 do maja 2013. Tveganju prilagojena aktiva skupine se je v tem obdobju spremenila. Zato se pojavi vprašanje, katera raven tveganju prilagojene aktive naj se uporabi, oziroma, ali naj se uporabi raven na začetku ali raven na koncu tega obdobja. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so namenjeni pokritju potrebe po kapitalu, ki jo je grška centralna banka določila marca 2012 (test izjemnih situacij iz leta 2012). Z drugimi besedami, potrebe po kapitalu, ki so jih pokrili navedeni ukrepi, so obstajale že marca 2012. Komisija zato meni, da bi bilo treba znesek pomoči, vključene v ukrepih B1, B2, B3 in B4, primerjati s tveganju prilagojeno aktivo skupine na dan 31. marca 2012. Opozoriti je treba tudi, da grška centralna banka potreb grških bank po kapitalu od marca 2012 do dokapitalizacije iz pomladi 2013 ni prilagodila navzgor ali navzdol glede na pridobitve teh bank. Ta dejavnik potrjuje, da so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 ukrepi pomoči, povezani s skupino v obsegu, v kakršnem je ta obstajala 31. marca 2012.
(289)
Prva in druga premostitvena dokapitalizacija in pismo o zavezi so skupaj znašali 5 839 milijonov EUR. Ta znesek je enak 13,8 odstotka tveganju prilagojene aktive skupine na dan 31. marca 2012.
7.1.3.6 Zaveza za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C)
(290)
Skupina je 31. marca 2014 prejela pismo o zavezi sklada HFSF, s katerim se je ta zavezal k udeležbi pri povečanju delniškega kapitala skupine za znesek do 2 864 milijonov EUR (ukrep C). Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 277, ta ukrep vključuje uporabo državnih sredstev. Ukrep pomeni prednost za skupino, saj zagotavlja, da bo lahko pridobila potrebni kapital, kar bo pomirilo deponente in skupini olajšalo zbiranje kapitala zasebnih vlagateljev.
(291)
Če zasebni vlagatelji ne bodo vpisali celotnega zneska povečanja kapitala, bo moral sklad HFSF izpolniti zavezo iz pisma o zavezi in dejansko vložiti kapital v skupino. Tak kapitalski vložek bi v primerjavi s pismom o zavezi pomenil večjo prednost v korist skupine. Za razliko od samega pisma o zavezi dejanski kapitalski vložek zviša kapitalsko ustreznost skupine.
(292)
Niti pismo o zavezi niti njegova morebitna izvedba v obliki dejanskega kapitalskega vložka nista skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Tudi če bi sklad HFSF nove delnice kupil po enaki ceni kot zasebni vlagatelji, se okoliščine udeležbe sklada močno razlikujejo od okoliščin udeležbe zasebnih vlagateljev, ki bodo vpisali nove delnice. Sklad HFSF se je zavezal, da bo po potrebi vpisal celotni znesek povišanja delniškega kapitala, preden se kateri koli zasebni vlagatelj uradno zaveže k nakupu delnic. Zasebni vlagatelji, ki bodo kupili nove delnice, bodo prepričani, da bo skupina v vsakem primeru zbrala celotni znesek potrebnega kapitala, saj bo sklad HFSF deloval kot finančna podpora in kupil vse delnice, ki jih zasebni vlagatelji ne bodo vpisali. Poleg tega bo sklad HFSF sodeloval le, če bo zanimanje zasebnih vlagateljev za nakup po najnižji ceni iz objavljenega razpona cen nezadostno. Tako bo sklad HFSF zagotovil kapital, ki ga skupina ne bo mogla pridobiti na trgu, po enaki ceni za delnico. Zato sklad zagotavlja kapital v znesku ali po ceni, ki je trg ni pripravljen zagotoviti.
(293)
Ukrep C je selektiven, saj je bil dodeljen samo skupini. Položaj skupine se je okrepil, saj je dobila finančna sredstva, ki jih je potrebovala, da bi lahko še naprej izpolnjevala predpisane kapitalske zahteve, ki jih je določila grška centralna banka. Zato ukrep zagotavlja prednost, ki izkrivlja konkurenco. Poleg tega bi lahko ukrep C prizadel trgovino med državami članicami, saj skupina deluje na drugih evropskih bančnih trgih in finančne institucije iz drugih držav članic delujejo v Grčiji, zlasti na zavarovalniškem trgu.
(294)
Zaveza za dokapitalizacijo iz leta 2014 pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Znesek pomoči, vključene v tem ukrepu, je 2 864 milijonov EUR, kar je enako 7,5 odstotka tveganju prilagojene aktive skupine na dan 31. decembra 2013 (133).
(295)
Če bo sklad HFSF izpolnil zavezo in dejansko vložil dodatni kapital v skupino, bo povečal prednost za skupino in izkrivljanje konkurence, vendar ne bo zvišal nominalnega zneska pomoči (134).
7.1.4 Sklepna ugotovitev o obstoju in skupnem znesku prejete pomoči
(296)
Ukrepi A, B1, B2, B3, B4 in C so državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.
Preglednica 11
Pregled skupne pomoči, ki jo je prejela skupina
Sklic
Ukrep
Vrsta ukrepa
Znesek pomoči
Pomoč/tveganju prilagojena aktiva
A
Prednostne delnice
Kapitalska podpora
950 milijonov EUR
2 %
B1, B2, B3, B4
Prva premostitvena dokapitalizacija
Druga premostitvena dokapitalizacija
Pismo o zavezi
Dokapitalizacija iz pomladi 2013
Kapitalska podpora
5 839 milijonov EUR
13,8 %
C
Zaveza za dokapitalizacijo iz leta 2014
Zaveza za zagotovitev kapitalske podpore
2 864 milijonov EUR
7,5 %
Skupna finančna pomoč, dodeljena skupini
9 653 milijonov EUR
15,8 %
Skupni kapital, izplačan skupini
6 789 milijonov EUR [bi lahko znašal 9 653 milijonov EUR, če bo moral sklad HFSF zagotoviti celotni znesek povečanja kapitala iz aprila 2014]
23,7 %
Sklic
Ukrep
Vrsta ukrepa
Nominalni znesek pomoči
L1
Likvidnostna podpora
Jamstvo
13 932 milijonov EUR
30. novembra 2013
L2
Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom
Sredstva in jamstvo
12 000 milijonov EUR
31. decembra 2012
Skupna likvidnostna pomoč, dodeljena skupini
25 932 milijonov EUR
7.2 PRAVNA PODLAGA ZA OCENO ZDRUŽLJIVOSTI
(297)
Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 200, je treba ukrepe pomoči oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe (135).
(298)
Med finančno krizo je Komisija razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v Sporočilu o bančništvu iz leta 2008.
(299)
Navodila glede ukrepov dokapitalizacije so na voljo v Sporočilu o dokapitalizaciji in Sporočilu o podaljšanju iz leta 2011.
(300)
V Sporočilu o prestrukturiranju je opredeljen pristop Komisije v zvezi z oceno načrtov prestrukturiranja, zlasti potrebe po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, da se zagotovi ustrezen prispevek upravičenca in omeji izkrivljanje konkurence.
(301)
Navedeni okvir je bil dopolnjen s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013, ki se uporablja za ukrepe pomoči, priglašene po 1. avgustu 2013.
7.2.1 Pravna podlaga za oceno združljivosti likvidnostne podpore skupini (ukrep L1)
(302)
Likvidnostna podpora, ki jo je skupina že prejela, je bila dokončno odobrena z zaporednimi odločbami o odobritvi ukrepov v okviru programa pomoči grškim bankam ter odobritvi sprememb in podaljšanj programa (136). Kakršno koli prihodnjo likvidnostno podporo bo treba skupini dodeliti v okviru programa, ki ga je Komisija ustrezno odobrila. Pogoje za tako pomoč bo morala Komisija odobriti pred dodelitvijo pomoči, zato jih v tem sklepu ni treba podrobneje oceniti.
7.2.2 Pravna podlaga za oceno združljivosti prednostnih delnic (ukrep A)
(303)
Dokapitalizacija iz leta 2009 v obliki prednostnih delnic (ukrep A) je bila dodeljena v okviru ukrepa dokapitalizacije, odobrenega leta 2008 v okviru programa pomoči grškim bankam na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2008. Zato je ni treba ponovno oceniti na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2008, treba pa jo je oceniti na podlagi Sporočila o prestrukturiranju.
7.2.3 Pravna podlaga za oceno združljivosti izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2)
(304)
Združljivost izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2) bi bilo treba najprej oceniti na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2008 in Sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Kakršna koli izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom, dodeljena po 1. avgustu 2013, spada na področje uporabe Sporočila o bančništvu iz leta 2013.
7.2.4 Pravna podlaga za oceno združljivosti dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4)
(305)
Združljivost dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4), zlasti kar zadeva nadomestilo, bi bilo treba najprej oceniti na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2008, Sporočila o dokapitalizaciji in Sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank izrazila dvom glede združljivosti ukrepa B1 z navedenimi sporočili. Navedeni ukrepi so bili izvedeni pred 1. avgustom 2013, zato ne spadajo na področje uporabe Sporočila o bančništvu iz leta 2013. Združljivost dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) bi bilo treba oceniti tudi na podlagi Sporočila o prestrukturiranju.
7.2.5 Pravna podlaga za oceno združljivosti zaveze za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C)
(306)
Združljivost zaveze za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C) bi bilo treba oceniti na podlagi Sporočila o bančništvu iz leta 2013, ki določa nove zahteve glede prispevka podrejenih upnikov in plačila vodstvenih delavcev, Sporočila o dokapitalizaciji in Sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Združljivost ukrepa C bi bilo treba oceniti tudi na podlagi Sporočila o prestrukturiranju.
7.3 SKLADNOST UKREPA L2 S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2008, SPOROČILOM O PODALJŠANJU IZ LETA 2011 IN SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2013
(307)
Da bi bila pomoč združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, mora biti skladna s splošnimi merili združljivosti, in sicer mora biti primerna, nujna in sorazmerna.
(308)
Ker grške banke niso imele dostopa do trga medbančnih posojil in so postale povsem odvisne od financiranja centralne banke, kot je navedeno v uvodni izjavi 32, in ker si skupina ni mogla izposoditi zadostnih sredstev prek rednih operacij refinanciranja, je potrebovala izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom, da bi si zagotovila zadostno likvidnost in s tem preprečila svoj propad. Komisija meni, da je ukrep L2 primeren mehanizem za odpravo resne motnje, ki bi jo povzročil propad skupine.
(309)
Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom pomeni razmeroma visoke stroške financiranja za skupino, zato ima ta zadostno spodbudo, da se pri razvoju svojih dejavnosti ne zanaša na navedeni vir financiranja. Skupina je morala plačevati obrestno mero, ki je bila […] bazičnih točk višja od tiste za redne operacije refinanciranja Eurosistema. Poleg tega je morala državi plačati provizijo za jamstvo v višini […] bazičnih točk. Zato so skupni stroški izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom za skupino bistveno višji od običajnih stroškov refinanciranja ECB. Predvsem je razlika med temi stroški višja od zahtevane stopnje provizije za jamstvo iz Sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Zato se lahko skupno nadomestilo, ki ga je zaračunala država, šteje za zadostno. Kar zadeva znesek izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom, ga grška centralna banka in ECB redno preverjata ob upoštevanju dejanskih potreb skupine. Pozorno spremljata uporabo te pomoči in zagotavljata, da je omejena na najmanjši potrebni znesek. Zato ukrep L2 skupini ne zagotavlja presežne likvidnosti, ki bi jo lahko uporabila za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo konkurenco. Ukrep je omejen na najmanjši potrebni znesek.
(310)
Tak natančen nadzor nad uporabo izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom in redno preverjanje, ali je uporaba te pomoči omejena na najmanjšo potrebno, zagotavljata tudi, da je ta likvidnost sorazmerna in ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence. Komisija ugotavlja tudi, da se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov za zmanjšanje negativnih učinkov prelivanja, kot je analizirano v oddelku 7.6, kar dodatno zagotavlja, da se bo skupina čim prej prenehala zanašati na likvidnostno podporo in da je taka pomoč sorazmerna.
(311)
Ukrep L2 je zato skladen s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in Sporočilom o podaljšanju iz leta 2011. Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 ni uvedlo dodatnih zahtev glede jamstev, zato je ukrep L2 skladen tudi s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013.
7.4 SKLADNOST UKREPOV B1, B2, B3 IN B4 S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2008, SPOROČILOM O DOKAPITALIZACIJI IN SPOROČILOM O PODALJŠANJU IZ LETA 2011
(312)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 201, mora biti pomoč skladna s splošnimi merili združljivosti (137), da bi bila združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, in sicer mora biti primerna, nujna in sorazmerna.
(313)
Sporočilo o dokapitalizaciji in Sporočilo o podaljšanju iz leta 2011 določata dodatna navodila glede ravni nadomestila, potrebnega za državne kapitalske vložke.
7.4.1 Primernost ukrepov
(314)
Komisija meni, da so dokapitalizacije iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) primerne, saj preprečujejo stečaj skupine. Skupina brez teh dokapitalizacij ne bi mogla nadaljevati svojih dejavnosti, saj je bil njen kapital konec leta 2012 negativen (138).
(315)
V zvezi s tem je Komisija v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank opozorila, da je skupina ena od največjih bančnih institucij v Grčiji, tako v smislu dajanja posojil kot v smislu zbiranja vlog. Kot taka je skupina sistemsko pomembna za Grčijo. Zato bi propad skupine povzročil resno motnjo v grškem gospodarstvu. V takratnih prevladujočih okoliščinah so imele finančne institucije v Grčiji težave pri dostopu do financiranja. Nezadostno financiranje je omejilo njihovo sposobnost zagotavljanja posojil grškemu gospodarstvu. V takih razmerah bi propad skupine še povečal motnje v gospodarstvu. Poleg tega so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 sprejeti predvsem zaradi programa PSI, ki je bil zelo izjemen in nepredvidljiv dogodek, in ne zaradi slabega upravljanja ali prevzemanja prevelikih tveganj s strani skupine. Ukrepi se zato nanašajo predvsem na rezultate programa PSI in prispevajo k ohranjanju finančne stabilnosti v Grčiji.
(316)
Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank izrazila dvom o tem, ali so bili takoj sprejeti vsi možni ukrepi za zagotovitev, da skupina v prihodnosti ne bo več potrebovala pomoči. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 130 do 132 tega sklepa, se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov v zvezi z upravljanjem podjetij in komercialnimi dejavnostmi skupine. Kot je opisano v uvodnih izjavah 102 do 104 in 111, je skupina tudi obširno prestrukturirala svoje dejavnosti in pri tem že izvedla veliko ukrepov za znižanje stroškov in odprodaj. S tem so bili dvomi Komisije odpravljeni.
(317)
Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank izrazila dvom tudi o tem, ali obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za primer, da bi skupina prešla pod državni nadzor, ali za primer, da bi zasebni delničarji ohranili nadzor, država pa bi postala večinska lastnica skupine. Komisija ugotavlja, da zaveze iz uvodnih izjav 131 in 132 zagotavljajo, da se bodo kreditni posli skupine opravljali na komercialni osnovi in da bo vsakodnevno poslovanje zaščiteno pred poseganjem države. Okvir odnosov, o katerem sta se dogovorila sklad HFSF in skupina, zagotavlja tudi, da so interesi države kot glavnega delničarja zaščiteni pred prevzemanjem prevelikih tveganj s strani vodstva skupine.
(318)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 tako zagotavljajo ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Sprejeti so bili pomembni ukrepi za zmanjšanje prihodnjih izgub in za zagotovitev, da neustrezno upravljanje ne bo ogrožalo dejavnosti skupine. Na podlagi tega Komisija ugotavlja, da so ukrepi B1, B2, B3 in B4 primerni.
7.4.2 Nujnost - omejitev pomoči na najmanjšo potrebno
(319)
V skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja. To pomeni, da mora biti kapitalski vložek omejen na najmanjši znesek, potreben za doseganje cilja.
(320)
Grška centralna banka je v okviru testa izjemnih situacij izračunala znesek kapitalske podpore, da bi zagotovila, da bo navadni lastniški temeljni kapital v obdobju 2012-2014 ostal nad določeno ravnjo, kot je prikazano v preglednici 3. Zato kapitalska podpora skupini ne zagotavlja presežnega kapitala. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 316, so bili sprejeti ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bo skupina v prihodnosti potrebovala dodatno pomoč.
(321)
Kar zadeva nadomestilo za prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo (ukrepa B1 in B2), Komisija opozarja, da sta bila ukrepa dodeljena maja 2012 in decembra 2012 ter izplačana s stvarnim vložkom v obliki obveznic instrumenta EFSF. Sklad HFSF je od dneva izplačila navedenih obveznic do dneva dokapitalizacije pomladi 2013 prejemal nadomestilo v obliki natečenih obresti na obveznice EFSF in provizije v višini 1 % (139). Kot je bilo poudarjeno v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank, je navedeno nadomestilo nižje od spodnje meje razpona od 7 % do 9 % iz Sporočila o dokapitalizaciji. Vendar je bilo obdobje plačevanja nizkega nadomestila pri ukrepu B1 omejeno na eno leto, pri ukrepu B2 pa na pet mesecev (oziroma do preoblikovanja premostitvene dokapitalizacije v standardno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic, tj. ukrep B4). Medtem ko prva in druga premostitvena dokapitalizacija nista povzročili zmanjšanja deleža obstoječih delničarjev, je dokapitalizacija iz pomladi 2013, ki je bila preoblikovanje prve in druge premostitvene dokapitalizacije, močno zmanjšala njihov delež lastniškega kapitala skupine, saj je ta upadel na 1,4 %. Neobičajne razmere, ki so prevladovale od dneva prve premostitvene dokapitalizacije, so se nato končale. Dvomi, izraženi v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank, so bili zato odpravljeni.
(322)
Nadalje, ob upoštevanju netipičnega vira težav skupine, ki je utrpela izgube predvsem zaradi odpisa dolga državi (program PSI in odkup dolga, ki sta državi zagotovila precejšnjo prednost, tj. zmanjšanje dolga) in zaradi posledic dolgotrajne recesije na domačem trgu, lahko Komisija sprejme tako začasno odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz Sporočila o dokapitalizaciji (140).
(323)
Ukrep B3 je bil zaveza za zagotovitev kapitala. Ta zaveza, sprejeta decembra 2012, je bila izpolnjena z dejanskim kapitalskim vložkom maja in junija 2013, komaj pet mesecev po njenem sprejetju. Zato in zaradi razlogov iz uvodne izjave 322 je sprejemljivo, da se nadomestilo za navedeno zavezo ni izplačevalo.
(324)
Kar zadeva ukrep B4, bi bilo treba kapitalske vložke v skladu s točko 8 Sporočila o podaljšanju iz leta 2011 vpisati z dovolj velikim odbitkom cene delnic po prilagoditvi za učinek slabitve, da se zagotovi razumno zagotovilo, da bo država prejela primerno vračilo. Medtem ko navedena dokapitalizacija ni omogočila velikega odbitka cene delnic, prilagojene za učinek slabitve, je bilo dejansko nemogoče doseči velik odbitek teoretične cene brez pravice do vpisa (141). Kapital skupine je bil pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 negativen in njena tržna kapitalizacija je znašala le nekaj sto milijonov EUR. V takih okoliščinah se pojavi vprašanje, ali bi bilo treba izločiti vse obstoječe delničarje. Komisija ugotavlja, da je bila cena delnic ob izdaji določena v višini povprečne tržne cene za petdeset dni pred določitvijo cene ob izdaji, od katere se je odštel 50-odstotni odbitek. Komisija poleg tega ugotavlja, da se je delež že obstoječih delničarjev močno zmanjšal, saj so imeli po navedeni dokapitalizaciji v lasti samo 1,4 % deleža skupine. Zato bi uporaba dodatnega odbitka na tržno ceno zanemarljivo vplivala na nadomestilo skladu HFSF. Ob upoštevanju posebnega položaja grških bank, ki je pojasnjen v uvodni izjavi 322, in glede na dejstvo, da potreba po pomoči izhaja iz odpisa dolga državi, Komisija meni, da je cena ob izdaji dovolj nizka.
(325)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so torej po višini in obliki nujni za reševanje.
7.4.3 Sorazmernost - ukrepi, ki omejujejo negativne učinke prelivanja
(326)
Skupina je prejela zelo visok znesek državne pomoči. Ta položaj bi zato lahko povzročil resno izkrivljanje konkurence. Vendar se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov za zmanjšanje negativnih učinkov prelivanja. Zaveze zlasti zagotavljajo, da se bodo dejavnosti skupine še naprej opravljale na komercialni osnovi, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 131 in 132. Grčija se je zavezala tudi k uvedbi prepovedi prevzemov ter k številnim odprodajam v tujini in odprodajam nebančnih dejavnosti v Grčiji, kot je navedeno v uvodni izjavi 133. Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence so podrobneje ocenjeni v oddelku 7.6.
(327)
V skupini je bil imenovan tudi skrbnik spremljanja, ki bo spremljal pravilno izvajanje zavez o upravljanju podjetij in komercialnih dejavnostih. To bo preprečilo škodljive spremembe v poslovni praksi skupine in s tem zmanjšalo morebitne negativne učinke prelivanja.
(328)
Poleg tega je bil 16. aprila 2014 Komisiji predložen nov obsežen načrt prestrukturiranja. Ta je ocenjen v oddelku 7.6.
(329)
Dvomi, izraženi v sklepu o začetku postopka za skupino Eurobank, so bili torej odpravljeni. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so sorazmerni glede na točko 15 Sporočila o bančništvu iz leta 2008.
7.4.4 Sklepna ugotovitev o skladnosti dokapitalizacij iz sklada HFSF s Sporočilom o bančništvu iz leta 2008, Sporočilom o dokapitalizaciji in Sporočilom o podaljšanju iz leta 2011
(330)
Komisija zato ugotavlja, da so dokapitalizacije iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) primerne, nujne in sorazmerne glede na točko 15 Sporočila o bančništvu iz leta 2008, Sporočilo o dokapitalizaciji in Sporočilo o podaljšanju iz leta 2011.
7.5 SKLADNOST NAKUPA BANK NEW TT BANK IN NEA PROTON BANK S STRANI SKUPINE S SPOROČILOM O PRESTRUKTURIRANJU
(331)
V točkah 23 in 40 Sporočila o prestrukturiranju je pojasnjeno, da so prevzemi podjetij s strani bank, ki prejemajo pomoč, običajno v nasprotju z obveznostmi omejitve stroškov prestrukturiranja in izkrivljanja konkurence. Poleg tega lahko ogrozijo ali otežijo ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Komisija mora zato presoditi, ali so prevzemi, ki jih je izvedla skupina, skladni s Sporočilom o prestrukturiranju.
7.5.1 Skladnost prevzema banke New TT Bank s Sporočilom o prestrukturiranju
7.5.1.1 Vpliv prevzema banke New TT Bank na dolgoročno uspešno poslovanje skupine
(332)
Kar zadeva operativno donosnost, bodo prevzemi, ki jih je izvedla skupina, pospešili ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine, saj združitev dveh bank na istem geografskem trgu prinaša možnost za uresničitev pomembnih sinergij, na primer v obliki zmanjšanja števila zaposlenih, zaprtja podružnic in znižanja režijskih stroškov. Skupina bo pridobila stranke in deponente ter hkrati bistveno znižala stroške distribucije. Poleg racionalizacije nalog glavne poslovalnice skupine bo zaprla večino podružnic pod imenom T-Bank in nekaj podružnic pod imenom Hellenic Postbank.
(333)
Kar zadeva likvidnostne položaje, transakcija ugodno vpliva tudi na razmerje med posojili in vlogami skupine, ki je bilo pred transakcijo previsoko, po njej pa se je močno znižalo, saj je imela banka New TT Bank veliko več vlog kot posojil. Grška centralna banka je v svojem dopisu skladu HFSF z dne 8. julija 2013 opozorila zlasti, da je bila skupina dve leti pred transakcijo pod velikim pritiskom. Poudarila je, da je skupina izgubila tržne deleže v Grčiji in da je bila močno odvisna od financiranja iz Eurosistema in izredne likvidnostne pomoči. Grška centralna banka je v svojem dopisu navedla veliko likvidnostno vrzel, skupno razmerje med posojili in vlogami v višini 132 % ter slab ugled skupine v očeh strank. V istem dopisu je navedla, da bi prevzem banke New TT Bank s strani skupine prinesel „bistveno povečanje obsega vlog [skupine], s čimer bi se izboljšali njen splošni profil financiranja, njen ugled v očeh deponentov in njena sposobnost, da privabi nove vloge pod privlačnejšimi pogoji od sedanjih.“
(334)
Prevzem torej prispeva k izboljšanju likvidnostnega položaja skupine, ki je bistvenega pomena za ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja. Komisija je v dopisu z dne 8. julija 2013, ki so ga njene službe poslale skladu HFSF, priznala pozitivne učinke prevzema. V tem dopisu je navedla, da osnutek načrta prestrukturiranja skupine, ki ga je Grčija predložila pred prevzemom banke New TT Bank, ne izpolnjuje zahteve glede ponovne vzpostavitve dolgoročnega uspešnega poslovanja, saj je bila bilanca stanja skupine ob koncu obdobja prestrukturiranja ranljiva. V istem dopisu je Komisija navedla, da „bi prevzem [banke New TT Bank], ki je imela veliko vlog, bistveno prispeval k izboljšanju bilance stanja [skupine] in s tem k ponovni vzpostavitvi njenega dolgoročnega uspešnega poslovanja“. Navedena ocena je bila utemeljena ob upoštevanju vpliva takega prevzema na likvidnostni položaj skupine: „Glede na podatke za konec leta 2012 bi se razmerje med posojili in vlogami zaradi prevzema takoj znižalo s 155 % na 123 %, kar bi omogočilo izpolnitev zahteve [Komisije do] konca leta 2017.“
(335)
Komisija zato meni, da prevzem pozitivno vpliva na ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine.
7.5.1.2 Vpliv prevzema na znesek pomoči, ki ga je potrebovala skupina
(336)
V skladu s točko 23 Sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja samo za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij.
(337)
Skupina je nakupno ceno plačala z novimi delnicami, torej prevzem ni bil financiran z državno pomočjo. Zato je bila potreba po kapitalu, ki je nastala zaradi plačila nakupne cene, takoj pokrita z izdajo novih delnic, torej plačilo nakupne cene ni povzročilo neto povečanja potreb skupine po kapitalu. Poleg tega je bil sklad HFSF 100-odstotni lastnik banke New TT Bank, kar pomeni, da so vse nove delnice, ki jih je izdala skupina, postale last sklada HFSF, tj. last države.
(338)
Prevzem kot tak ne bo ustvaril potrebe po dodatni državni pomoči, saj je banka New TT Bank izpolnjevala predpisane kapitalske zahteve. Poleg tega je bila navedena začasna kreditna institucija ustanovljena le nekaj mesecev pred prevzemom. Ker se sredstva propadajoče banke ocenijo in vrednotijo po pošteni vrednosti, preden se prenesejo na začasno kreditno institucijo, se lahko domneva, da portfelj posojil banke New TT Bank ni vseboval skritih izgub ali izgub, za katere niso bile oblikovane ustrezne rezervacije.
(339)
Prevzem banke New TT Bank zaradi posebnih okoliščin tega primera izjemoma ni v nasprotju z načelom, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno.
7.5.1.3 Vpliv prevzema na izkrivljanje konkurence
(340)
V skladu s točkama 39 in 40 Sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč ne sme uporabiti za prevzem konkurenčnih dejavnosti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči. V točki 41 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno tudi, da se lahko prevzemi odobrijo, če so sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ali za zagotavljanje učinkovite konkurence, da mora biti postopek prevzema pravičen in da mora pridobitev zagotavljati pogoje učinkovite konkurence na upoštevnih trgih.
(341)
Banka New TT Bank ni bila sposobna preživeti na samostojni osnovi. Konsolidacija navedene banke se je zahtevala na podlagi memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah z dne 15. maja 2013. Zato se lahko transakcija šteje kot sestavni del konsolidacije, potrebne za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja, kot je opisano v točki 41 Sporočila o prestrukturiranju.
(342)
Noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil veljavne ponudbe za prevzem banke New TT Bank in prodajni postopek je bil odprt, pregleden in nediskriminacijski. Skupina torej ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči. Grški organ za konkurenco je odobril navedeni prevzem (142), zato Komisija domneva, da rezultat prodajnega postopka zagotavlja pogoje učinkovite konkurence v Grčiji.
(343)
Glede na navedeno se lahko ugotovi, da je prevzem banke New TT Bank skladen z oddelkom 4 Sporočila o prestrukturiranju.
7.5.1.4 Sklepna ugotovitev o prevzemu banke New TT Bank
(344)
Komisija ugotavlja, da je navedeni prevzem ob upoštevanju izjemnega položaja grških bank (143) in posebnosti prevzema banke New TT Bank skladen z zahtevami iz Sporočila o prestrukturiranju.
7.5.2 Skladnost prevzema banke Nea Proton Bank s Sporočilom o prestrukturiranju
7.5.2.1 Vpliv prevzema banke Nea Proton Bank na dolgoročno uspešno poslovanje skupine
(345)
Kar zadeva operativno donosnost, bi moral prevzem banke Nea Proton Bank pospešiti ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine, saj združitev dveh podjetij na istem geografskem trgu prinaša možnost za uresničitev pomembnih sinergij, na primer v obliki zmanjšanja števila zaposlenih, zaprtja podružnic in znižanja režijskih stroškov.
(346)
Prevzem banke Nea Proton Bank skupini omogoča, da izkoristi sinergije. Skupina bo pridobila stranke in deponente ter hkrati zaprla večino podružnic in racionalizirala informacijski sistem in naloge glavne poslovalnice. S transakcijo se je poleg tega zmanjšalo razmerje med posojili in vlogami skupine, saj je imela banka Nea Proton Bank nižje razmerje med posojili in vlogami. Razmerje med neto posojili in vlogami skupine je konec junija 2013 znašalo približno 135,79 %, razmerje med neto posojili in vlogami banke Nea Proton Bank pa približno 52,68 %.
(347)
Prevzem je torej pozitivno vplival na uspešno poslovanje skupine.
7.5.2.2 Vpliv prevzema banke Nea Proton Bank na znesek pomoči, ki ga je potrebovala skupina
(348)
V skladu s točko 23 Sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja samo za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij.
(349)
Skupina je za nakup banke Nea Proton Bank plačala simbolično ceno (en euro), prevzeto podjetje pa je bilo pred prodajo ustrezno dokapitalizirano. Ta dokapitalizacija je vključevala rezervacije za prihodnje izgube iz posojil in poslovanja (144). Zato prevzem ustrezno dokapitalizirane banke po ceni en euro ni povečal potreb skupine po kapitalu.
(350)
Prevzem banke Nea Proton Bank torej ni v nasprotju z načelom, da mora biti pomoč omejena na najmanjšo potrebno.
7.5.2.3 Vpliv prevzema banke Nea Proton Bank na izkrivljanje konkurence
(351)
V skladu s točkama 39 in 40 Sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč ne sme uporabiti za prevzem konkurenčnih dejavnosti v škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči.
(352)
Banka Nea Proton Bank ni bila sposobna preživeti na samostojni osnovi. Konsolidacija navedene banke se je zahtevala na podlagi memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah z dne 15. maja 2013. Zato se lahko prevzem šteje kot sestavni del konsolidacije, potrebne za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja, kot je opisano v točki 41 Sporočila o prestrukturiranju.
(353)
Komisija ugotavlja tudi, da noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil veljavne ponudbe za prevzem banke Nea Proton Bank ter da je bil prodajni postopek odprt, pregleden in nediskriminacijski. Skupina torej ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči. Grški organ za konkurenco je odobril navedeni prevzem (145), zato Komisija domneva, da rezultat prodajnega postopka zagotavlja pogoje učinkovite konkurence v Grčiji.
(354)
Glede na navedeno se lahko ugotovi, da je prevzem banke New Proton Bank skladen z oddelkom 4 Sporočila o prestrukturiranju.
7.5.2.4 Sklepna ugotovitev o prevzemu banke Nea Proton Bank
(355)
Komisija ugotavlja, da je navedeni prevzem ob upoštevanju posebnosti prevzema banke Nea Proton Bank skladen z zahtevami iz Sporočila o prestrukturiranju.
7.6 SKLADNOST UKREPOV A, B1, B2, B3, B4 IN C S SPOROČILOM O PRESTRUKTURIRANJU IN SKLADNOST UKREPA C S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2013
7.6.1 Viri težav in posledice za oceno na podlagi Sporočila o prestrukturiranju
(356)
Kot je navedeno v oddelkih 2.1.1 in 2.1.2, so težave, s katerimi se sooča skupina, predvsem posledica grške dolžniške krize in globoke recesije v Grčiji in južni Evropi. Kar zadeva dolžniško krizo, je grška vlada izgubila dostop do finančnih trgov in je morala na koncu s pogajanji doseči sporazum z domačimi in mednarodnimi upniki, tj. program PSI, s katerim so se terjatve do države znižale za 53,3 %. Poleg tega je bilo 31,5 % terjatev poravnanih z novimi grškimi državnimi obveznicami z nižjimi obrestnimi merami in daljšimi roki zapadlosti. Država je decembra 2012 te nove grške državne obveznice odkupila od grških bank po ceni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrednosti in s tem povzročila dodatne izgube grških bank. Poleg vpliva programa PSI in odkupa dolga na kapitalski položaj skupine je ta med letom 2010 in sredino leta 2012 zabeležila tudi velik odliv vlog zaradi nevarnosti izstopa Grčije iz euroobmočja kot posledice nevzdržnega javnega dolga in gospodarske recesije.
(357)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 znašajo 5 839 milijonov EUR, kar je skoraj enako znesku izgub, vknjiženemu po programu PSI (5 781 milijonov EUR). V takem primeru in pod pogojem, da težave ne izvirajo predvsem iz pretirano tveganega ravnanja, bo Komisija v skladu s točko 14 Sporočila o podaljšanju iz leta 2011 omilila svoje zahteve.
(358)
Komisija priznava, da del potreb po kapitalu izvira iz običajne izpostavljenosti finančne institucije tveganju državnih posojilojemalcev v domači državi. Navedeno dejstvo je bilo poudarjeno tudi v uvodnih izjavah 58 in 69 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank. Zato je potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja v načrtu prestrukturiranja skupine manjša kot pri drugih finančnih institucijah, ki prejemajo pomoč in so nakopičile prekomerna tveganja. Ukrepi pomoči so manj izkrivljajoči, zato bi bilo treba ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence sorazmerno omiliti. Program PSI in odkup dolga pomenita odpis dolga državi, zato je lahko nadomestilo države za dokapitalizacijo bank nižje.
(359)
Ker pa se je grško gospodarstvo od leta 2008 skrčilo za približno 25 %, mora skupina svojo organizacijo, strukturo stroškov in poslovno mrežo prilagoditi temu novemu okolju, da bi ponovno vzpostavila donosnost. Zato mora skupina kljub temu, da se ne postavlja vprašanje moralnega tveganja, prestrukturirati svoje dejavnosti v Grčiji, da bi si zagotovila dolgoročno uspešno poslovanje.
(360)
Komisija ugotavlja tudi, da je bila izpostavljenost skupine tveganju grških državnih posojilojemalcev večja kot izpostavljenost nekaterih drugih bank v Grčiji. Zato nekaterih izgub iz grških državnih obveznic (izgub zaradi programa PSI) ni mogoče pripisati običajni izpostavljenosti finančne institucije tveganju državnih posojilojemalcev v domači državi.
(361)
Drugi vir izgub skupine so izgube iz njenih posojil grškim gospodinjstvom in družbam. Komisija meni, da so te izgube predvsem posledica izjemno obsežnega in dolgotrajnega zmanjševanja BDP, ki se je v petih letih zmanjšal za približno 25 %, in niso nastale zaradi tvegane posojilne prakse skupine. Zato pomoč, dodeljena za pokritje navedenih izgub, ne ustvarja moralnega tveganja, ki nastane, če se pomoč uporabi za zaščito banke pred posledicami preteklega tveganega ravnanja. Pomoč je zato manj izkrivljajoča (146).
(362)
Vendar del potreb skupine po kapitalu in njenih izgub iz posojil izvira iz nekaterih mednarodnih odvisnih podjetij (Romunija, Bolgarija, Poljska in Ukrajina). Skupina je na primer leta 2012 zabeležila izgube v Romuniji, Bolgariji in Ukrajini, medtem ko so navedena odvisna podjetja prejela notranja sredstva skupine v višini 1,8 milijarde EUR.
(363)
Test izjemnih situacij, ki je bil opravljen leta 2012 za določitev potreb skupine po kapitalu, je pokazal tudi, da je del potreb po kapitalu izviral iz izgub iz tujih posojil. Napovedi kreditne izgube za navedena posojila so v osnovnem scenariju znašale 1 228 milijonov EUR, v negativnem scenariju pa 1 622 milijonov EUR.
(364)
Točka 14 Sporočila o podaljšanju iz leta 2011 torej zajema velik del izgub in posledično potrebo po pomoči, zato lahko Komisija omili svoje zahteve. Del potrebe po pomoči izvira iz izgub iz posojil v Grčiji zaradi izredno globoke in dolgotrajne recesije in ne iz tvegane posojilne politike. Pomoč, dodeljena v takih okoliščinah, ne ustvarja moralnega tveganja in je zato manj izkrivljajoča.
(365)
Nazadnje, del potrebe po pomoči izvira iz prevzemanja tveganj skupine, zlasti v zvezi z njenimi odvisnimi podjetji v tujini in večjim deležem grških državnih obveznic, ki jih je imela v lasti.
7.6.2 Uspešno poslovanje
(366)
Načrt prestrukturiranja mora zagotoviti, da lahko finančna institucija do konca obdobja prestrukturiranja ponovno vzpostavi svojo dolgoročno uspešno poslovanje (oddelek 2 Sporočila o prestrukturiranju). V zadevnem primeru je obdobje prestrukturiranja opredeljeno kot obdobje od datuma sprejetja tega sklepa do 31. decembra 2018.
(367)
Grčija je v skladu s točkami 9 do 11 Sporočila o prestrukturiranju predložila celovit in podroben načrt prestrukturiranja, ki vsebuje popolne informacije o poslovnem modelu skupine. Načrt opredeljuje tudi vzroke za težave, s katerimi se srečuje skupina, in sprejete ukrepe za odpravo vseh težav v zvezi z uspešnim poslovanjem, s katerimi se je srečevala. Načrt prestrukturiranja zlasti opisuje izbrano strategijo za ohranitev operativne učinkovitosti skupine in odpravo visoke ravni nedonosnih posojil, nizke operativne učinkovitosti in ranljivega likvidnostnega in kapitalskega položaja ter strategijo za podjetja skupine v tujini, katerih financiranje in kapital sta bila odvisna od matičnega podjetja.
7.6.2.1 Bančne dejavnosti v Grčiji
(368)
Kar zadeva likvidnost in odvisnost skupine od financiranja iz Eurosistema, je v načrtu prestrukturiranja predvidena omejena rast bilance v Grčiji in ponovna rast depozitne osnove. Odvisnost od izredne likvidnostne pomoči, ki se je že zmanjšala, se bo še naprej zmanjševala, kar bo prispevalo tudi k znižanju stroškov financiranja skupine.
(369)
Zaveza v zvezi z razmerjem med posojili in vlogami, opisana v uvodni izjavi 127, zagotavlja, da bo imela skupina ob koncu obdobja prestrukturiranja vzdržno strukturo bilance stanja. Prodaja vrednostnih papirjev in drugih sekundarnih dejavnosti bo prav tako okrepila likvidnostni položaj skupine in zagotovila, da skupina ne bo odvisna od trgov medbančnih posojil. Zaradi še vedno negotovega likvidnostnega položaja skupine lahko Komisija ugodi zahtevi grških organov, da se odobri njihova zagotovitev likvidnosti skupini na podlagi ukrepov jamstva in državnih obligacijskih posojil v okviru programa pomoči grškim bankam.
(370)
Da bi skupina znižala svoje stroške financiranja, se je zavezala tudi k nadaljnjemu zniževanju obrestnih mer, ki jih plačuje za vloge, kot je opisano v uvodni izjavi 127. Komisija ugotavlja, da bo tako znižanje stroškov vlog bistveno prispevalo k izboljšanju donosnosti skupine pred oblikovanjem rezervacij.
(371)
Po začetku krize je skupina temeljito racionalizirala svojo poslovno mrežo v Grčiji z zmanjšanjem števila podružnic in zaposlenih. Do leta 2018 se bodo skupni stroški skupine v primerjavi z letom 2013 znižali za dodatnih […] % (147). Da bi skupina dosegla ta cilj, se je zavezala, da bo do 31. decembra 2017 zmanjšala število svojih podružnic v Grčiji na največ […] in število zaposlenih na največ […], skupne stroške v Grčiji pa na največ 800 milijonov EUR. Pričakovano razmerje med stroški in prihodki bo ob koncu obdobja prestrukturiranja manjše od […] %. Komisija meni, da načrt prestrukturiranja ohranja učinkovitost skupine v novem tržnem okolju.
(372)
Drugo ključno področje je upravljanje nedonosnih posojil, saj so ta posojila 31. decembra 2013 znašala 29,4 % portfelja (148). Skupina načrtuje ustanovitev posebnega oddelka za upravljanje nedonosnih posojil. V zvezi s svojo kreditno politiko se je zavezala tudi k izpolnjevanju visokih standardov, da bi v vsaki fazi kreditnega postopka čim bolj povečala vrednost za skupino, kot je opisano v uvodnih izjavah 131 in 132.
7.6.2.2 Upravljanje podjetij
(373)
Glede na to, da je imel sklad HFSF 31. decembra 2013 v lasti 95,23 % delnic skupine, je treba pozornost nameniti tudi upravljanju skupine. Skupina in sklad HFSF sta se leta 2013 ob upoštevanju preteklih izkušenj z grškimi bankami v državni lasti dogovorila o posebnem okviru odnosov. Ta dogovorjeni okvir ščiti vsakodnevno poslovanje skupine pred prekomernim poseganjem njenega glavnega delničarja in hkrati zagotavlja, da lahko sklad HFSF spremlja izvajanje načrta prestrukturiranja in z ustreznimi postopki posvetovanja prepreči prevzemanje prevelikih tveganj s strani vodstva skupine. Skupina se je zavezala tudi, da bo pozorno spremljala svojo izpostavljenost povezanim posojilojemalcem.
(374)
Zakon o skladu HFSF, kot je bil spremenjen leta 2014, določa, da bodo delnice, ki jih je sklad HFSF vpisal v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013, izgubile glasovalno pravico, če bodo zasebni vlagatelji leta 2014 vpisali vsaj 50 % povečanja kapitala. Kar zadeva ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine, Komisija ne bi zavzela negativnega stališča v zvezi z nadzorom, dodeljenim zasebnim delničarjem, če bi ti v skupino vložili velik znesek lastnega denarja. Komisija ugotavlja, da omejitev glasovalnih pravic sklada HFSF ne bo veljala za glasovanje v zvezi s statutom skupine, korporacijskimi dejanji ali drugimi strateškimi odločitvami. Pozdravlja dejstvo, da bodo skladu HFSF samodejno dodeljene neomejene glasovalne pravice, če skupina ne bo izvedla svojega načrta prestrukturiranja. Te določbe zagotavljajo, da lahko sklad HFSF, čeprav ne bo posegal v vsakodnevno poslovanje skupine, ohrani svoje interese kot delničar in kot organ, odgovoren za zagotavljanje pravilnega izvajanja načrta prestrukturiranja.
7.6.2.3 Mednarodne dejavnosti
(375)
Nekatere mednarodne dejavnosti skupine so v preteklosti močno zmanjšale njen kapital, likvidnost in donosnost, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 362 in 363.
(376)
V načrtu prestrukturiranja je predvidena sprememba poslovnega modela skupine v smeri modela banke, ki je bolj osredotočena na […]. Skupina je že prodala svoje nedonosno odvisno podjetje na Poljskem EFG Poland. Začela je tudi racionalizacijo drugih odvisnih podjetij, da bi okrepila postopek zavarovanja posojil in zmanjšala likvidnostno vrzel odvisnih podjetij. Načrtuje prodajo […] odvisnega podjetja […] (149). Poleg tega bo nadalje prestrukturirala dejavnosti odvisnih podjetij […] in […] pred njuno morebitno prodajo v poznejši fazi, kot je omenjeno v uvodni izjavi 116.
(377)
Splošna donosnost dejavnosti v tujini bo ponovno vzpostavljena od […] dalje. Do istega datuma se bodo finančna sredstva, zagotovljena odvisnim podjetjem v tujini, zmanjšala za […] v primerjavi z njihovo ravnjo na dan 31. decembra 2012.
(378)
Zato Komisija meni, da bo skupina ustrezno prestrukturirala navedena odvisna podjetja v tujini in zmanjšala njihovo velikost ter s tem preprečila prihodnjo izpostavljenost dodatnim potrebam po kapitalu in likvidnostnemu primanjkljaju. Zaveza iz uvodne izjave 128, da se bo skupina vzdržala vlaganja velikih zneskov kapitala v svoja mednarodna odvisna podjetja, tudi zagotavlja, da odvisna podjetja v tujini ne bodo ogrožala kapitala ali likvidnosti.
7.6.2.4 Sklepna ugotovitev o uspešnem poslovanju
(379)
Osnovni scenarij, ki je opisan v oddelku 2.4, kaže, da bo skupina ob koncu obdobja prestrukturiranja sposobna realizirati donos, ki ji bo omogočil pokritje vseh stroškov in zagotovitev donosa lastniškega kapitala ob upoštevanju njenega profila tveganja. Glede na osnovni scenarij bo donos lastniškega kapitala skupine leta 2018 znašal […] %. Hkrati se predvideva, da bo kapitalski položaj skupine ostal na zadovoljivi ravni, saj količnik kapitalske ustreznosti po letu 2014 ne bo padel pod […] %.
(380)
Komisija se je seznanila tudi z negativnim scenarijem, opisanim v načrtu prestrukturiranja skupine, ki so ga predložili grški organi. Navedeni negativni scenarij temelji na sklopu predpostavk, dogovorjenih s skladom HFSF. Upošteva daljšo in globljo recesijo ter hujšo deflacijo cen nepremičnin (150). Načrt prestrukturiranja kaže, da je skupina sposobna prenesti razumne obremenitve, saj bi v negativnem scenariju ob koncu obdobja prestrukturiranja ostala donosna in njen donos lastniškega kapitala bi leta 2018 znašal […] %, njen delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala pa […] %.
(381)
Testi izjemnih situacij iz leta 2013, ki jih je opravila grška centralna banka, potrjujejo, da znesek dodatnega kapitala, ki bo pridobljen leta 2014, tj. 2 864 milijonov EUR, zadostuje za preživetje skupine v osnovnem scenariju v obdobju prestrukturiranja. Skupina bo grški centralni banki predložila tudi načrt za pogojni kapital, v katerem bo navedla ukrepe, ki jih bo izvedla, če se bo gospodarsko okolje nadalje poslabšalo. Komisija opozarja, da je grška centralna banka pri ocenjevanju potreb po kapitalu v osnovnem scenariju že uvedla več prilagoditev, zaradi katerih so ocenjene potrebe po kapitalu višje od potreb po kapitalu, ki jih je ocenila skupina v svojem osnovnem scenariju. Osnovne potrebe po kapitalu, ki jih je ocenila grška centralna banka, se lahko zato štejejo za nekakšen test izjemnih situacij. Da bi Komisija ugotovila, da je skupina sposobna preživeti, ne zahteva, da ima že na začetku dovolj kapitala, da pokrije potrebe po kapitalu, ki jih je grška centralna banka ocenila v scenariju izjemnih situacij, saj je ta ocenjena raven potreb povezana z zelo velikimi obremenitvami.
(382)
Poleg tega je dobro, da skupina ne bo nadalje vlagala v obveznice zunaj naložbenega razreda, saj bo to prispevalo k ohranitvi njenega kapitalskega in likvidnostnega položaja.
(383)
Komisija lahko zato zaključi, da je skupina sprejela ustrezne ukrepe za odpravo težav v zvezi z uspešnim poslovanjem za grške domače bančne dejavnosti in dejavnosti v tujini.
7.6.3 Lastni prispevek in porazdelitev bremena
7.6.3.1 Ocena skladnosti ukrepov A, B1, B2, B3 in B4 s Sporočilom o prestrukturiranju
(384)
Kot je navedeno v Sporočilu o prestrukturiranju, morajo banke in njihovi delničarji čim več prispevati k prestrukturiranju in tako zagotoviti, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek. Zato morajo banke za financiranje prestrukturiranja uporabiti svoje vire, na primer s prodajo sredstev, delničarji pa morajo pokriti izgube banke, če je to mogoče. Zaveze, ki jih je sprejela skupina, bi morale zagotoviti, da se bodo uporabila njena lastna sredstva in da bodo prvotni delničarji in zasebni vlagatelji, ki imajo v lasti hibridni kapital skupine, prispevali k prestrukturiranju.
7.6.3.1.1 Lastni prispevek skupine: odprodaje in znižanje stroškov
(385)
Skupina je odprodala veliko dejavnosti, da bi izboljšala svojo kapitalsko ustreznost. Prodaja njenih velikih odvisnih podjetij na Poljskem in v Turčiji je izboljšala njen kapitalski položaj za približno 750 milijonov EUR. Navedene prodaje so izboljšale tudi likvidnostni položaj skupine. Povečanje delniškega kapitala podjetja Eurobank Properties je skupini omogočilo, da svoj kapital poveča za 200 milijonov EUR.
(386)
V načrtu prestrukturiranja je predvidena prodaja nadaljnjih sredstev […] in […]. Skupina se je zavezala zlasti, da bo obseg svoje tuje aktive zmanjšala na 8,77 milijarde EUR. Ob upoštevanju dosedanjega zmanjšanja zadolževanja in že opravljenih odprodaj bo skupina po izvedbi tega dodatnega zmanjšanja velikosti do […] bistveno zmanjšala geografsko področje, na katerem deluje.
(387)
Poleg tega se je skupina zavezala, da bo nadalje zmanjšala obseg svojih dejavnosti v tujini, če bo potrebovala kapitalski vložek iz sklada HFSF, višji od 1 milijarde EUR. V takem scenariju bi skupina zmanjšala svoj portfelj mednarodnih sredstev na največ 3,5 milijarde EUR. Če bo kapitalski vložek v okviru ukrepa C nižji od 1 milijarde EUR, bo to pomenilo, da so zasebni vlagatelji vložili vsaj 1,5 milijarde EUR, tj. več kot sklad HFSF. Taka večja udeležba zasebnih vlagateljev bi bistveno zmanjšala potrebni znesek pomoči in s tem izboljšala porazdelitev bremena.
(388)
Skupina se je zavezala tudi, da bo prodala svojo veliko in donosno odvisno zavarovalniško družbo.
(389)
Da bi skupina omejila svoje potrebe po kapitalu, se je zavezala, da kapitala ne bo uporabljala za podporo svojim odvisnim podjetjem v tujini ali za njihovo povečanje, kot je opisano v uvodni izjavi 128. Poleg tega zaveze zagotavljajo, da skupina ne bo izvajala nadaljnjih prevzemov.
(390)
Skupina je začela izvajati tudi obsežen program za znižanje stroškov, kot je navedeno v oddelku 2.4.2. Njeni stroški se bodo do leta 2018 dodatno znižali. […]
(391)
Grčija se je zavezala zlasti, da skupina do […] nobenemu zaposlenemu ali upravitelju ne bo plačala celotnih letnih prejemkov (plače, pokojninskega prispevka, bonusa), višjih od […]. Poleg tega se je Grčija zavezala, da bo omejila plače v skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013, če bo moral sklad HFSF vpisati delnice skupine (151).
7.6.3.1.2 Porazdelitev bremena na stare delničarje in novi kapital, zbran na trgu
(392)
Delež obstoječih delničarjev skupine se je zaradi dokapitalizacije iz pomladi 2013 (ukrep B4) močno zmanjšal. Ta delež je pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 znašal 100 %, po njej pa se je dejansko zmanjšal na 1,44 %. Komisija ugotavlja tudi, da skupina od leta 2008 ni izplačala nobenih dividend v gotovini. Nazadnje Komisija pozdravlja dejstvo, da bo sklad HFSF vložil dodatni kapital le, če ga skupina ne bo mogla zbrati na trgu po ceni, ki se šteje za razumno in bo določena na podlagi ocen dveh neodvisnih cenilcev.
7.6.3.1.3 Porazdelitev bremena na imetnike podrejenega dolga
(393)
Imetniki podrejenega dolga skupine so prispevali h kritju stroškov prestrukturiranja skupine. Skupina je izvedla več ukrepov upravljanja obveznosti, da bi ustvarila kapital. Skupni znesek zamenjanih obveznosti je znašal 748 milijonov EUR, kapitalski dobiček pa 565 milijonov EUR, kot je opisano v uvodnih izjavah 122 in 123.
(394)
Za preostale neporavnane instrumente velja prepoved kuponov, opisana v uvodni izjavi 133. Zato Komisija meni, da je zagotovljena ustrezna porazdelitev bremena zasebnih hibridnih vlagateljev skupine in da so v zvezi s tem izpolnjene zahteve iz Sporočila o prestrukturiranju.
(395)
Ob upoštevanju elementov, izpeljanih v oddelku 7.6.1, Komisija meni, da je Grčija sprejela ustrezne ukrepe za zagotovitev lastnega prispevka in porazdelitve bremena za omejitev zneska ukrepov pomoči A, B1, B2, B3 in B4 na najmanjši potrebni znesek.
7.6.3.2 Ocena skladnosti ukrepa C s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013
(396)
Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 dopolnjuje Sporočilo o prestrukturiranju in poziva k zagotovitvi ustrezne porazdelitve bremena, banke, ki pridobijo kapitalsko podporo, pa poziva, naj sprejmejo dodatne ukrepe za omejitev pomoči na najmanjši potrebni znesek. Točka 29 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 zahteva, da države članice dokažejo, da so se v največji možni meri uporabili vsi ukrepi za omejitev take pomoči na najmanjši potrebni znesek. V ta namen morajo države članice predložiti načrt za zbiranje kapitala, zagotoviti ustrezno porazdelitev bremena med delničarji in podrejenimi upniki ter preprečiti odliv sredstev pred sklepom o prestrukturiranju. V skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013 mora načrt za zbiranje kapitala vključevati vprašanja glede pravic, prostovoljne ukrepe upravljanja obveznosti, prodajo sredstev za povečanje kapitala, ukrepe za zmanjšanje zadolženosti, zadržanje dobičkov in druge ukrepe, kot so na primer stroge politike v zvezi s stroški in prejemki.
(397)
Točka 47 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 določa, da mora banka po ugotovitvi kapitalskega primanjkljaja preprečiti odlive sredstev s številnimi ukrepi, ki naj bi zagotovili enak izid kot običajne prepovedi izplačevanja dividend in kuponov, prepovedi pridobitev, prepovedi narekovanja cen ali prepovedi oglaševanja. Komisija ugotavlja, da skupina že upošteva take prepovedi, saj so vključene v seznam zavez, ki jih je predložila Grčija, kot je navedeno v uvodni izjavi 133, in da skupina od leta 2008 ni izplačala nobenih dividend v gotovini.
(398)
Zaveza za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C) zagotavlja rezervo za pokritje prihodnjih izgub, kot so bile določene v testu izjemnih situacij, ki ga je grška centralna banka opravila leta 2013 in predložila 6. marca 2014. Rezultati tega testa kažejo, da bi banka potrebovala 2 945 milijonov EUR dodatnega kapitala, da bi pokrila svoje prihodnje izgube v scenariju izjemnih situacij. Ukrep C pokrije samo potrebo po kapitalu, ki bo ostala, če (i) je ne bo mogoče pokriti z nadaljnjimi odprodajami ali ukrepi za povečanje kapitala (Komisija meni, da je skupina analizirala vse možne odprodaje in se zavezala k vsem tistim, ki lahko zmanjšajo potrebe po kapitalu, v okviru kapitalskega načrta, predloženega grški centralni banki) in (ii) je ne bodo pokrili zasebni vlagatelji v okviru povečanja delniškega kapitala aprila 2014. Zato ukrep skupini ne zagotavlja presežnega kapitala.
(399)
Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 385 do 395, je skupina pred testom izjemnih situacij že sprejela ukrepe za omejitev potrebnega kapitala na najmanjši znesek. Če bo skupini v okviru sedanjih ukrepov za zbiranje kapitala uspelo zbrati večino potrebnega kapitala od zasebnih vlagateljev in bo dodatna pomoč, izplačana iz sklada HFSF, nižja od 1 milijarde EUR, lastni prispevek skupine ne bo več potreben. Če pa bo pomoč, izplačana v okviru ukrepa C, višja od navedenega zneska, bi bilo primerno, da skupina odproda še več svojih dejavnosti.
(400)
Kar zadeva porazdelitev bremena, Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 določa, da ustrezna porazdelitev bremena vključuje prispevke delničarjev, imetnikov hibridnega kapitala in imetnikov podrejenega dolga, preden se dodeli pomoč v obliki kapitalske podpore. Komisija ugotavlja, da je Grčija spremenila svoj nacionalni zakonodajni okvir, da bi zagotovila, da bodo podrejeni upniki prispevali k stroškom prestrukturiranja skupine, preden se vanjo vloži dodatni kapital. Komisija ugotavlja tudi, da se je Grčija zavezala, da bo izvedla ukrepe iz člena 6a zakona o skladu HFSF, kot je bil spremenjen leta 2014, v skladu s katerimi se kapitalski primanjkljaj po potrebi dodeli imetnikom kapitalskih instrumentov in drugih podrejenih obveznosti. Medtem ko bo taka porazdelitev bremena vzpostavljena šele po datumu zaveze za dokapitalizacijo iz leta 2014 (ukrep C), Komisija na podlagi točke 45 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 meni, da bodo rezultati nesorazmerni, če bo treba obvezno pretvorbo podrejenega dolga in hibridnega kapitala izvesti že na dan zaveze. Če bi skupina zbrala dovolj zasebnega kapitala, da bi v celoti pokrila svoje potrebe po kapitalu, kot so bile določene v testu izjemnih situacij, ki ga je opravila grška centralna banka, bi bila pretvorba podrejenega dolga nesorazmerna. Zaveza Grčije, da bo uporabila sredstva podrejenih upnikov, preden bo skupina dejansko prejela kapitalsko podporo, zato zadostuje za ustrezno porazdelitev bremena.
(401)
Da bi Grčija zagotovila, da lastniki skupine v obdobju prestrukturiranja v čim večji meri sodelujejo pri ponovni vzpostavitvi ustrezne kapitalske osnove, se je zavezala, da skupina do konca obdobja prestrukturiranja ne bo izplačevala nobenih dividend ali kuponov, ki jih ni dolžna izplačati po zakonu. Tako skupina v skladu s točko 26 Sporočila o prestrukturiranju in točke 47 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 državne pomoči ne bo uporabila za izplačilo nadomestil za lastna sredstva, če njen dobiček ni zadosten za taka izplačila.
(402)
Skupina se je zavezala tudi, da do 31. decembra 2017 nobenemu zaposlenemu ali upravitelju ne bo plačala celotnih letnih prejemkov (plače, pokojninskega prispevka, bonusa), višjih od skupnih letnih prejemkov guvernerja grške centralne banke (pri čemer se ne upošteva morebitna prostovoljna odpoved prejemkom guvernerja). Poleg tega se je Grčija zavezala, da bo omejila plače v skladu s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013, če bo moral sklad HFSF vpisati delnice skupine (152).
(403)
Komisija mora presoditi, ali navedena zaveza, ki zajema dva scenarija, izpolnjuje zahteve iz Sporočila o bančništvu iz leta 2013.
(404)
V prvem scenariju, v katerem sklad HFSF ne vloži novega kapitala v skupino, bo pomoč, ki jo zajema ukrep C, omejena zgolj na zavezo zavarovanja povečanja kapitala, in sklad HFSF ne bo izplačal niti enega eura, saj bodo vse nove delnice vpisali zasebni vlagatelji. Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 določa, da se lahko omejitve prejemkov ukinejo po odplačilu pomoči. Vendar pomoči, vključene v tako zavezo zavarovanja v zvezi z bodočim povečanjem kapitala, ni mogoče odplačati, če zadevna zaveza ni nikoli uveljavljena (saj v tem primeru država skupini ne izplača nobenega denarja). V takih okoliščinah lahko Komisija sprejme, da omejitev prejemkov velja za določeno obdobje. Komisija meni, da zaveza Grčije, ki velja do 31. decembra 2017 (tj. tri leta in osem mesecev; konča se eno leto pred koncem obdobja prestrukturiranja), pomeni pravilno uporabo zadnjega odstavka točke 38 Sporočila o bančništvu iz leta 2013. Ker so letni prejemki guvernerja grške centralne banke nižji od omejitve iz drugega odstavka točke 38 Sporočila o bančništvu iz leta 2013 in ker bo navedena zaveza veljala za celo skupino, Komisija meni, da je zaveza Grčije za primer, da sklad HFSF v okviru načrtovanega povečanja kapitala ne bo vplačal nobenih delnic, skladna s točko 38 Sporočila o bančništvu iz leta 2013.
(405)
Za drugi scenarij, v katerem bi moral sklad HFSF vpisati delnice skupine, se je Grčija zavezala, da bo spremenila zavezo in jo uskladila s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013. Komisija ugotavlja, da bi bilo trajanje omejitve prejemkov v primeru, da bi sklad HFSF vpisal delnice, zaradi ohranitve skladnosti s Sporočilom o bančništvu iz leta 2013 spremenjeno, da bi omejitev veljala do konca obdobja načrta prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2018, ali do transakcije, enakovredne odplačilu pomoči, odvisno od tega, kaj nastopi prej. Skupina ne more odplačati navadnih delnic, zato Komisija sprejema, da se lahko prodaja delnic na sekundarnem trgu z dobičkom šteje za enakovredno odplačilu pomoči.
(406)
Zaveza Grčije za omejitev prejemkov je v obeh scenarijih skladna z zahtevami iz Sporočila o bančništvu iz leta 2013.
(407)
Kar zadeva nadomestilo državi, Sporočilo o podaljšanju iz leta 2011 zahteva, da se nove delnice izdajo po diskontirani tržni ceni po prilagoditvi za učinek slabitve. Komisija ugotavlja, da je namen navedene zahteve zagotoviti, da država dobi ustrezno nadomestilo za svoj delež v skupini in da se ustrezno zmanjša delež starih delničarjev. V primeru ukrepa C je država glavni delničar skupine, saj ima v lasti več kot 90 % delnic. Zato bi prevelik odbitek tržne cene znižal nadomestilo državi za ukrep B4 in bi lahko pomenil pomoč vlagateljem, če bi odbitek podcenjeval vrednost skupine. Da bi se to preprečilo, vpisna cena ne sme biti nižja od najnižje cene, določene na podlagi dveh ocen neodvisnih ceniteljev. Podrobne ureditve določanja cen tako ščitijo sklad HFSF pred prevelikim učinkom slabitve zaradi novih vlagateljev in hkrati zagotavljajo, da bo sklad nove delnice vpisal po ceni, ki izraža vrednost skupine. V takih okoliščinah lahko Komisija sprejme, da se lahko nove delnice izdajo z odbitkom trenutne tržne cene, manjšim od tistega, predvidenega v Sporočilu o podaljšanju iz leta 2011, in meni, da je najnižja cena sprejemljiva.
(408)
Če bi se delnice izdale po višji ceni, bi to lahko zasebne vlagatelje odvrnilo od udeležbe pri povečanju delniškega kapitala in s tem omejilo zbiranje zasebnega kapitala.
(409)
Zato Komisija meni, da je raven lastnega prispevka in porazdelitve bremena ustrezna za ukrep C.
7.6.3.3 Sklepna ugotovitev o lastnem prispevku in porazdelitvi bremena
(410)
Komisija ugotavlja, da sta lastni prispevek in porazdelitev bremena v obliki prodaje premoženja v primerjavi s skupnim zneskom dokapitalizacij, prejetih od države, veliko nižja od ravni, ki jih Komisija običajno šteje za zadostne. Vendar se lahko ob upoštevanju elementov, izpeljanih v oddelku 7.6.1, na podlagi katerih lahko Komisija sprejme nižji lastni prispevek in porazdelitev bremena, za načrt prestrukturiranja šteje, da zagotavlja ustrezne ukrepe za lastni prispevek in porazdelitev bremena.
(411)
Kar zadeva ukrep C, je načrt prestrukturiranja skladen tudi z zahtevami iz Sporočila o bančništvu iz leta 2013.
7.6.4 Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence
(412)
Sporočilo o prestrukturiranju zahteva, da se v načrtu prestrukturiranja predlagajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence in zagotavljanje konkurenčnega bančnega sektorja. Poleg tega morajo navedeni ukrepi obravnavati tudi vprašanja moralnega tveganja in zagotoviti, da se državna pomoč ne uporabi za financiranje protikonkurenčnega ravnanja.
(413)
V točki 31 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija pri ocenjevanju zneska pomoči in izkrivljanja konkurence, ki pri tem nastane, upoštevati absolutni in relativni znesek prejete državne pomoči ter stopnjo porazdelitve bremena in položaj na trgu, ki ga bo imela finančna institucija po prestrukturiranju. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je skupina od države prejela znesek kapitala, enak 16 odstotkom njene tveganju prilagojene aktive (če se ukrep C ne upošteva). Z ukrepom C skupina dobi zavezo za vložitev dodatnih 2 864 milijard EUR, s čimer se bo skupna finančna pomoč povečala na 23,7 odstotka tveganju prilagojene aktive skupine. Skupina je poleg kapitalske podpore dobila tudi likvidnostno podporo. Skupina je dobila likvidnostna jamstva, ki so 15. aprila 2011 znašala 13 600 milijonov EUR, 30. novembra 2013 pa 13 932 milijonov EUR, kar je enako 17 odstotkom bilance stanja skupine na isti datum. Skupina je prejela tudi izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom, ki je 31. decembra 2012 znašala 12 milijard EUR, kar je enako 18 odstotkom bilance stanja skupine na navedeni datum. Potreba po izvedbi ukrepov za omejitev morebitnih izkrivljanj konkurence je torej utemeljena, saj je navedeni znesek pomoči razmeroma velik. Poleg tega je tržni delež skupine v Grčiji velik, saj je 31. decembra 2012 znašal 17 % za posojila in 12 % za vloge. Prevzema bank New TT Bank in Nea Proton Bank sta povečala tržni delež skupine, ki je septembra 2013 znašal 20,7 % za posojila in 18,8 % za vloge (153).
(414)
Komisija opozarja, da težave skupine izvirajo predvsem iz zunanjih pretresov, kot sta grška dolžniška kriza in dolgotrajna recesija, ki je po letu 2008 povzročila motnje v grškem gospodarstvu, kot je navedeno v uvodni izjavi 69 sklepa o začetku postopka za skupino Eurobank. Potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja je majhna, saj se zdi, da skupina ni prevzemala prevelikih tveganj. Kot je navedeno v oddelku 7.6.1, so ukrepi pomoči ob upoštevanju navedenih dejavnikov manj izkrivljajoči, zato je potreba po ukrepih za omejitev izkrivljanja konkurence manjša. Zato lahko Komisija izjemoma sprejme, da načrt prestrukturiranja kljub visokemu znesku pomoči ne predvideva zmanjšanja bilančne vsote in posojil v Grčiji.
(415)
Vendar Komisija ugotavlja, da so državne dokapitalizacije skupini omogočile, da nadaljuje svoje bančne dejavnosti na tujih trgih in svoje zavarovalniške dejavnosti v Grčiji.
(416)
V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je skupina poleg zmanjšanja zadolženosti in izvedenega prestrukturiranja sprejela zaveze, da bo do […] prodala svoje zavarovalniške dejavnosti in do 31. decembra 2018 zmanjšala obseg svojih mednarodnih sredstev, kar bo verjetno vključevalo nadaljnje odprodaje v […] in […], ter da pomoči ne bo uporabila za financiranje rasti navedenih podjetij. Komisija dejstvo, da bo zmanjšanje tuje aktive večje, če bo sklad HFSF v okviru ukrepa C skupini plačal dodatno finančno pomoč, ki presega 1 milijardo EUR, šteje za sorazmerno. Kot je navedeno v uvodni izjavi 295, bi bila v primeru takega plačila pomoč bolj izkrivljajoča kot sama zaveza za udeležbo pri povečanju kapitala. Če pa bi bil dodaten kapitalski vložek nižji od 1 milijarde EUR, bi to pomenilo večjo udeležbo zasebnih vlagateljev, ki bi v tem primeru vložili vsaj 1,5 milijarde EUR. Poleg tega bi velika udeležba zasebnih vlagateljev pomenila dodatno porazdelitev bremena, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 388. V točki 31 Sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da se pri oceni ukrepov za porazdelitev bremena upoštevata tako plačilo za prejeto državno pomoč kot stopnja porazdelitve bremena. Tako bo dodatno izkrivljanje konkurence ostalo omejeno, če bo sklad HFSF vložil manj kot 1 milijardo EUR.
(417)
Grčija se je zavezala tudi k prepovedi prevzemov, ki zagotavlja, da skupina prejete državne pomoči ne bo uporabila za prevzem novih podjetij. Navedena prepoved prispeva k zagotovitvi, da se bo pomoč uporabila izključno v podporo ponovni vzpostavitvi uspešnega bančnega poslovanja v Grčiji in ne za rast podjetij, na primer tistih v tujini.
(418)
Zaveza za znižanje nevzdržno visokih obrestnih mer, ki jih skupina plačuje za grške vloge, zagotavlja tudi, da se pomoč ne bo uporabila za financiranje nevzdržnih strategij zbiranja vlog, ki izkrivljajo konkurenco na grškem trgu. Podobno bo zaveza za izvajanje strogih smernic v zvezi z oblikovanjem cen novih posojil na podlagi ustrezne ocene kreditnega tveganja skupini preprečila izkrivljanje konkurence na grškem trgu z neustreznimi strategijami oblikovanja cen posojil za stranke.
(419)
Ob upoštevanju posebnega položaja, opisanega v oddelku 7.6.1, in ukrepov, predvidenih v načrtu prestrukturiranja, Komisija meni, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence.
7.7 SPREMLJANJE
(420)
V skladu z oddelkom 5 Sporočila o prestrukturiranju se zahtevajo redna poročila, na podlagi katerih lahko Komisija preveri, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja. Kot je navedeno v zavezah (154), bo Grčija zagotovila, da bo skrbnik spremljanja, ki ga je skupina že imenovala po odobritvi Komisije, spremljal zaveze Grčije v zvezi s prestrukturiranjem dejavnosti v Grčiji in v tujini ter upravljanjem podjetij in komercialnimi dejavnostmi. Komisija zato ugotavlja, da je zagotovljeno ustrezno spremljanje izvajanja načrta prestrukturiranja.
8. SKLEPNA UGOTOVITEV
(421)
Komisija ugotavlja, da je Grčija nezakonito izvajala ukrepe pomoči SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/N), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C, ex 2012/NN) in SA.31155 (2013/C) (2013/NN) s kršitvijo člena 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj jih je izvajala pred njihovo uradno priglasitvijo. Vendar Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja skupaj z zavezami iz Priloge zagotavlja ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine in da je ustrezen v zvezi s porazdelitvijo bremena in lastnim prispevkom ter primeren in sorazmeren za izničenje učinkov izkrivljanja konkurence zaradi ukrepov pomoči, ki so proučeni v tem sklepu. Predloženi načrt prestrukturiranja in zaveze izpolnjujejo merila iz Sporočila o prestrukturiranju, zato se lahko ukrepi pomoči štejejo za združljive z notranjim trgom -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Naslednji ukrepi, ki jih izvaja ali načrtuje Grčija, so državna pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe:
(a)
izredna likvidnostna pomoč, ki sta jo skupini Eurobank Ergasias SA. (v nadaljnjem besedilu: skupina Eurobank) zagotovila grška centralna banka in zajamčila Helenska republika (ukrep L2);
(b)
druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 341 milijonov EUR, ki je bila decembra 2012 dodeljena skupini Eurobank v okviru grškega sklada za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: sklad HFSF) (ukrep B2);
(c)
pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 528 milijonov EUR, ki jih je 21. decembra 2012 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B3);
(d)
dokapitalizacija v višini 5 839 milijonov EUR, ki jo je maja 2013 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B4);
(e)
zaveza za dokapitalizacijo v višini 2 864 milijonov EUR, ki jo je sklad HFSF dodelil po povečanju delniškega kapitala za 2 864 milijonov EUR, ki je bilo odobreno na izredni skupščini delničarjev 12. aprila 2014 v skladu s spremenjenim zakonom o skladu HFSF št. 3864/2010 (ukrep C);
(f)
kapitalski vložek v višini 395 milijonov EUR, ki ga je 28. avgusta 2013 banki Nea Proton Bank dodelil sklad HFSF (ukrep NP3).
2. V skladu z načrtom prestrukturiranja, povezanim s skupino Eurobank (Eurobank Ergasias S.A z vsemi njenimi podružnicami (grškimi in negrškimi odvisnimi podjetji in podružnicami iz bančnega in nebančnega sektorja)), ki je bil predložen 16. aprila 2014, in zavezami, ki jih je Grčija zagotovila 16. aprila 2014, je z notranjim trgom združljiva naslednja državna pomoč:
(a)
kapitalski vložek v višini 950 milijonov EUR, ki ga je maja 2009 Grčija dodelila skupini Eurobank v okviru sheme dokapitalizacije (ukrep A);
(b)
izredna likvidnostna pomoč, ki jo od julija 2011 skupini Eurobank zagotavlja grška centralna banka in jamči Grčija, in sicer v višini 12 milijard EUR od 31. decembra 2012 (ukrep L2);
(c)
prva premostitvena dokapitalizacija v višini 3 970 milijonov EUR, ki jo je maja 2012 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B1);
(d)
druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 341 milijonov EUR, ki jo je bila decembra 2012 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B2);
(e)
pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 528 milijonov EUR, ki jih je 21. decembra 2012 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B3);
(f)
dokapitalizacija v višini 5 839 milijonov EUR, ki jo je maja 2013 skupini Eurobank dodelil sklad HFSF (ukrep B4);
(g)
zaveza za dokapitalizacijo v višini 2 864 milijonov EUR, ki jo je skupini Eurobank dodelil sklad HFSF po povečanju delniškega kapitala za 2 864 milijonov EUR, ki je bilo odobreno na izredni skupščini delničarjev 12. aprila 2014 v skladu s spremenjenim zakonom o skladu HFSF št. 3864/2010 (ukrep C);
(h)
kapitalski vložek v višini 80 milijonov evrov, ki ga je Grčija maja 2009 dodelila banki Proton Bank (ukrep Pr1);
(i)
financiranje celotne likvidnostne vrzeli v višini 1 121,6 milijona EUR s strani grškega jamstvenega sklada za vloge in naložbe (sklad HDIGF) in sklada HFSF za dejavnosti, ki so bile prenesene z banke Proton Bank na banko Nea Proton Bank, oktobra 2011 in maja 2012 (ukrep NP1);
(j)
skupni kapitalski vložek v višini 515 milijonov EUR, ki ga je bila oktobra 2011, februarja 2012, avgusta 2012 in decembra 2012 banki Nea Proton Bank dodelil sklad HFSF (ukrep NP2);
(k)
kapitalski vložek v višini 395 milijonov EUR, ki ga je 28. avgusta 2013 banki Nea Proton Bank dodelil sklad HFSF (ukrep NP3);
(l)
financiranje celotne likvidnostne vrzeli v višini 677 milijonov EUR s strani skladov HDIGF in HFSF za dejavnosti, ki so bile prenesene z banke T Bank na banko Hellenic Postbank (TT Bank), decembra 2011 in februarja 2013 (ukrep T);
(m)
kapitalski vložek v višini 224,96 milijona EUR, ki ga je Grčija maja 2009 dodelila banki TT Bank (ukrep TT);
(n)
financiranje celotne likvidnostne vrzeli v višini 3 732,6 milijona EUR s strani sklada HFSF za dejavnosti, ki so bile prenesene z banke TT na banko New Hellenic Postbank (New TT Bank), januarja in junija 2013 (ukrep NTT1);
(o)
kapitalski vložek v višini 500 milijonov EUR, ki ga je 29. januarja 2013 banki New TT Bank dodelil sklad HFSF (ukrep NTT2).
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.
V Bruslju, 29. aprila 2014