ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. září 2013
Státní podpora SA.32554 (09/C)
Podpora Rakouska na restrukturalizaci podniku Hypo Group Alpe Adria
(oznámeno pod číslem C(2013) 5648)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/341/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co členské státy a další zúčastněné subjekty byly vyzvány na základě výše uvedených ustanovení k vyjádření stanoviska (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
(1)
V prosinci 2008 obdržel podnik Hypo Group Alpe Adria (dále jen „HGAA“ nebo „banka“) od Rakouské republiky na základě rakouského režimu mimořádné podpory určené bankám (2) (dále jen „režim mimořádné podpory určené bankám“) částku ve výši 900 milionů EUR jako majetkovou účast tier 1 (3).
(2)
Dne 29. dubna 2009 předložilo Rakousko Komisi plán na oživení podniku HGAA.
(3)
Svým rozhodnutím ze dne 12. května 2009 ve věci podpory N 254/2009 („úvodní rozhodnutí z roku 2009“) (4) zahájila Komise formální vyšetřovací řízení podle článku 16 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (5), jelikož měla pochybnosti o tom, zda podpora na restrukturalizaci, kterou Německo poskytlo v prosinci 2008 společnosti BayernLB, většinovému akcionáři podniku HGAA, byla slučitelná s vnitřním trhem. V témže rozhodnutí položila Komise otázku, zda se v případě podniku HGAA jedná o banku, která je v zásadě zdravá.
(4)
Podnik HGAA byl 23. prosince 2009 zestátněn. V této souvislosti schválila Komise svým rozhodnutím ze dne 23. prosince 2009 ve věcech státní podpory C 16/2009 a N 698/2009 (6) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z prosince 2009“) na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) předběžně - tzn. než bude předložen důvěryhodný plán restrukturalizace - několik opatření podpory. Stejným rozhodnutím rozšířila Komise formální vyšetřovací řízení na další opatření podpory Rakouska ve prospěch podniku HGAA.
(5)
Dne 22. června 2010 Komise opětovně rozšířila formální vyšetřovací řízení. Důvodem byla především skutečnost, že v přepracovaném plánu restrukturalizace pro podnik HGAA, který byl předložen dne 16. dubna 2010, nebylo prokázáno, jak by mělo být zajištěno obnovení životaschopnosti banky a dosaženo přiměřeného sdílení zátěže a jak by měla být v dostatečné míře podchycena narušení hospodářské soutěže, jež mohou být důsledkem poskytování státní podpory. Komise dále prodloužila platnost schválení podpory, kterou svým usnesením o záchraně z prosince 2009 prohlásila předběžně až do okamžiku ukončení kontroly plánu restrukturalizace za slučitelnou s vnitřním trhem (dále jen „rozhodnutí o prodloužení z roku 2010“) (7).
(6)
Dne 29. prosince 2010 oznámilo Rakousko další opatření ve prospěch podniku HGAA ve formě záruky za aktiva ve výši 200 milionů EUR. Toto opatření podpory bylo schváleno rozhodnutím Komise ze dne 19. července 2011 ve věcech podpor SA.32172 (2011/NN) a SA.32554 (2009/C) (8) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z července 2011“).
(7)
Dne 7. února 2011 informovala Komise Rakousko a Německo o tom, že řízení ve věci podpory N 698/2009 (9) týkající se podniku HGAA bylo odděleno od řízení ve věci podpory C 16/2009 týkající se podniku BayernLB. Řízení týkající se podniku HGAA bylo poté zaevidováno jako věc podpory SA.32554 (2009/C). Toto rozhodnutí pojednává výhradně o věci podpory SA.32554 (2009/C).
(8)
Dne 21. dubna 2011 Rakousko předložilo plán restrukturalizace podniku HGAA.
(9)
Dne 3. prosince 2012 oznámilo Rakousko další opatření podpory ve prospěch podniku HGAA ve formě kapitálového vkladu Rakouské republiky v rámci jednotlivých akcií a státní záruky na druhořadé půjčky vydané podnikem HGAA. Oznámení obsahovalo řadu závazků pro podnik HGAA. Tato opatření byla dočasně schválena rozhodnutím Komise ze dne 5. prosince 2012 ve věci podpory SA.32554 (2009/C) (10) (dále jen „rozhodnutí o záchraně z prosince 2012“). Schválení bylo spojeno s určitými závazky Rakouska. Rakousko však tyto závazky splnilo jen zčásti.
(10)
Dne 5. října 2012 podalo Rakousko žalobu na zrušení rozhodnutí ze dne 25. července 2012 ve věci podpory SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) týkající se podniku BayernLB. Toto rozhodnutí bylo později zrušeno a nahrazeno rozhodnutím Komise ze dne 5. února 2013 (12) (dále jen „rozhodnutí o podniku BayernLB“).
(11)
Řízení je podrobně popsáno v úvodním rozhodnutí z roku 2009, rozhodnutí o záchraně z prosince 2009, rozhodnutí o prodloužení z roku 2010, rozhodnutí o záchraně z července 2011 a také v rozhodnutí o záchraně z prosince 2012.
(12)
Jednotlivé plány restrukturalizace podniku HGAA a jejich odpovídající změny byly v období od července 2010 do srpna 2013 předmětem četných jednání a telekonferencí, jakož i jiných forem výměn informací mezi představiteli Rakouska, banky a útvarů Komise.
(13)
Dne 29. června 2013 oznámilo Rakousko plán restrukturalizace, v němž byla předpokládána likvidace podniku HGAA; tento plán byl dne 27. srpna 2013 doplněn.
2. POPIS
2.1. ZVÝHODNĚNÁ BANKA
(14)
Podnik HGAA je finanční skupina s celosvětovou působností a se sídlem v Klagenfurtu (Korutany), odkud jsou kontrolovány a řízeny bankovní a leasingové obchody včetně likvidované části přes podnik Hypo Alpe Adria Bank-International (dále jen „HBInt“). Podnik HBInt vykonává ve skupině centrální funkce, jako je controlling a sestavování rozvahy skupiny, řízení rizik, právní záležitosti a dodržování předpisů, řízení likvidity, emisní obchody a refinancování dceřiných společností podniku HGAA.
(15)
Koncem roku 2012 činila bilanční suma podniku HGAA celkem 33,8 miliardy EUR a rizikově vážená aktiva činila zhruba 21 miliard EUR.
(16)
100 % vlastníkem podniku HGAA je Rakouská republika (13).
(17)
K 31. prosinci 2008 byl podnik HGAA prostřednictvím svých bankovních a/nebo leasingových dceřiných společností zastoupen v těchto dvanácti zemích: Rakousko, Slovinsko, Itálie, Německo, Maďarsko, Bulharsko, Chorvatsko, Srbsko, Bosna a Hercegovina, Černá Hora, Ukrajina a Bývalá jugoslávská republika Makedonie.
(18)
V Rakousku působí podnik HGAA v současnosti jako společnost HBA. Kromě toho je podnik HGAA zastoupen ve Slovinsku (prostřednictvím HBS a leasingové společnosti HLS), v Chorvatsku (prostřednictvím HBC a integrované leasingové společnosti HAALC), v Bosně a Hercegovině (prostřednictvím obou bank HBFBiH a - v Republice srbské - HBRS včetně leasingové společnosti HLRS), v Srbsku (prostřednictvím HBSE) a Černé Hoře (prostřednictvím HBM) (dále společně jen „země jihovýchodní Evropy“ (SEE - jihovýchodní Evropa)).
(19)
U mnoha odvětvových účastí a finančních dceřiných společností banky byl zahájen proces likvidace. Italský podnik HBI ukončil svou novou obchodní činnost k 1. červenci 2013. K ostatním dceřiným společnostem, které mají být dány do likvidace, patří chorvatská leasingová společnost HLC a chorvatská likvidační společnost H-ABDUCO vzniklá z převodu aktiv banky, rakouská leasingová společnost HLA, německá leasingová společnost HLG, v Černé Hoře leasingová společnost HLM a likvidační společnost HDM vzniklá z převodu aktiv banky, maďarská leasingová společnost HLHU, bulharská leasingová společnost HLBG, makedonská leasingová společnost HLMK, ukrajinská leasingová společnost HLUA, v Bosně a Hercegovině leasingová společnost HETABiH a likvidační společnost BORA vzniklá z převodu aktiv banky, srbské leasingové společnosti HLSE a HRSE, obě slovinské společnosti TCK a TCV, které vznikly z převodu bankovních a leasingových obchodů, a italská leasingová společnost HLI (14). Likvidace společnosti Alpe Adria Privatbank v Lichtenštejnsku byla již ukončena.
(20)
Následující body odůvodnění obsahují přehledné informace o stále činných podnicích skupiny.
(21)
Rakouská dceřiná společnost HBA poskytuje bankovní služby privátní, firemní a institucionální klientele. Nabízí všechny klasické bankovní služby všeobecné banky. Společnost HBA má silné regionální vazby na Korutany a její další pobočky se nacházejí ve Vídni a Salcburku. Její podíl na rakouském trhu činí méně než […] (15) % podle aktiv a přibližně […] % podle vkladů.
(22)
Ve Slovinsku je skupina zastoupena bankou HBS (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů). Leasingová společnost HLS se soustřeďuje na leasing movitého majetku a realizuje i vybrané obchody v oblasti pronájmu nemovitostí.
(23)
Chorvatská HBC je všeobecná banka (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů). HAALC je leasingová společnost a její podíl na trhu představuje zhruba […] % z objemu nových transakcí v oblasti financování.
(24)
V Bosně a Hercegovině působí dvě různé banky: HBRS v Republice srbské (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů) a HBFBiH ve Federaci Bosny a Hercegoviny (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv). Leasingová společnost HLRS, která je vlastnictvím společnosti HBRS, disponuje podílem na trhu zhruba […] % z objemu nových transakcí v oblasti financování.
(25)
Tržní podíl společnosti HBM v Černé Hoře činí přibližně […] % podle aktiv. Leasingové obchody, které jsou z banky generovány, představují podíl na trhu ve výši […] %.
(26)
Těžiště činnosti srbského podniku HBSE leží v segmentu privátní a firemní klientely (podíl na trhu zhruba […] % podle aktiv a […] % podle vkladů).
2.2. OPATŘENÍ PODPORY
Prosinec 2008 - opatření společnosti BayernLB a státní opatření v rámci rakouského režimu mimořádné podpory určené bankám
(27)
V roce 2008 obdržel podnik HGAA podporu od svých tehdejších podílníků, společnosti BayernLB a Rakouské republiky.
-
V prosinci 2008 získal podnik HGAA kapitálovou injekci ve výši 700 milionů EUR od společnosti BayernLB, svého tehdejšího většinového akcionáře, který sám obdržel v témže měsíci státní podporu od spolkové země Bavorsko.
-
Dne 29. prosince 2008 získal podnik HGAA na základě režimu mimořádné podpory určené bankám od Rakouské republiky majetkovou účast ve výši 900 milionů EUR (kapitál tier 1), jakož i záruky likvidity ve výši 1,35 miliardy EUR na emise půjček.
Prosinec 2009 - státní rekapitalizace a záruky
(28)
V rámci svého zestátnění obdržel podnik HGAA následující podpory:
-
časově omezenou záruku Rakouska ve výši 100 milionů EUR v souladu s podmínkami pro banky v tísni podle režimu mimořádné podpory určené bankám,
-
kapitálová injekce Rakouska ve výši 450 milionů EUR v souladu s podmínkami pro banky v tísni podle režimu mimořádné podpory určené bankám.
Leden 2011 - záruka na aktiva
(29)
Z důvodu potřeby dalších odpisů poskytlo Rakousko podniku HGAA na období od 31. prosince 2010 do 30. června 2013 záruku na aktiva ve výši 200 milionů EUR.
Prosinec 2012 - státní rekapitalizace a záruka
(30)
V souladu s rozhodnutím rakouského orgánu finančního dozoru musel podnik HGAA splnit k 31. prosinci 2012 vyšší kapitálovou kvótu, která činila 12,04 %. Z tohoto důvodu přijaly rakouské úřady ve prospěch podniku HGAA následující opatření:
-
navýšení kapitálu ve výši 500 milionů EUR koupí jednotlivých akcií a
-
státní záruka na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR.
(31)
Podrobný popis banky a doposud schválených opatření podpory je obsažen v 17. až 19. bodu odůvodnění úvodního rozhodnutí, ve 13. až 15. a 27. až 40. bodu odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2009, v 15. až 19. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z července 2011 a v 10. až 12. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012.
2.3. DOSUD NEPOSKYTNUTÁ DOPLŇKOVÁ OPATŘENÍ PODPORY
(32)
Plán restrukturalizace předpokládá pro období 2013-2017, že pro likvidovanou část skupiny bude zapotřebí další kapitál ve výši zhruba 2,6 miliardy EUR (základní scénář), podle pesimistického scénáře pak 4,7 miliardy EUR a podle zátěžového scénáře 5,4 miliardy EUR. Za předpokladu, že kapitál bude k dispozici v likvidní formě, byly by podle základního scénáře zapotřebí likvidní prostředky ve výši 2,5 miliardy EUR, a na základě odhadů by tato částka v pesimistickém zátěžovém scénáři vzrostla do roku 2017 na částku 3,3 miliardy EUR. (Pokud by kapitálová opatření neměla vliv na likviditu, byla by případně nezbytná vyšší likvidní opatření.)
(33)
Rakousko požádalo preventivně Komisi o schválení státních podpor, které by mohly být zapotřebí pro pokrytí další potřeby kapitálu nebo likvidity takovým způsobem, aby byly dodrženy veškeré požadavky právních předpisů upravujících dohled nebo aby byly kryty ztráty. Výše poskytnutého kapitálu se omezí na částku nutnou pro dodržení regulačních požadavků ohledně minimálního kapitálu, kterou musí potvrdit příslušný orgán dohledu.
2.4. PŘÍSPĚVEK DŘÍVĚJŠÍCH PODÍLNÍKŮ PODNIKU HGAA
(34)
Před zestátněním podniku HGAA byly jeho vlastníky společnost BayernLB (67,08 %), země Korutany prostřednictvím společnosti Kärntner Landesholding (12,42 %), pojišťovna Grazer Wechselseitige Versicherung AG („GRAWE“) (20,48 %) a zaměstnanecká nadace Hypo Alpe Adria (0,02 %).
(35)
Všichni vlastníci postoupili svá práva podílníků tím, že své podíly odprodali za symbolickou cenu ve výši jednoho eura Rakousku.
(36)
Společnost BayernLB se vzdala všech svých vlastnických práv, mimo jiné i na již splacený kapitál tier 2 ve výši 300 milionů EUR, a zprostila podnik HGAA povinnosti splatit zpět již dříve poskytnuté úvěry ve výši 525 milionů EUR (16).
(37)
Pro zajištění likvidity podniku HGAA dala společnost BayernLB v prosinci 2009 opět k dispozici ukončenou likviditní linku ve výši […] EUR. Kromě toho bylo dohodnuto, že podnik HGAA si může částku ve výši […] EUR, kterou mu poskytla společnost BayernLB v rámci financování uvnitř skupiny, ponechat až do 31. prosince 2013. V roce 2014 by podniku HGAA zůstaly finanční prostředky společnosti BayernLB ve výši […] EUR, v roce 2015 pak finanční prostředky ve výši […] EUR. Na tyto částky dává Rakousko záruku pro případ rozdělení banky nebo hospodářsky srovnatelného opatření, po kterém není zajištěna životaschopnost podniku HGAA (17).
(38)
Společnost BayernLB poskytla podniku HGAA již v roce 2008 kapitál ve výši 700 milionů EUR, který byl mezitím zcela vyčerpán, protože byl v plném rozsahu použit na krytí ztrát.
(39)
Společnost GRAWE upsala nekonvertibilní kapitál tier 1 (majetková účast) ve výši 30 milionů EUR s dividendou ve výši 6 % p.a. od roku 2013 (bude-li dosaženo zisku). Dne 30. května 2011 klesla po snížení kapitálu nominální hodnota majetkové účasti na 9 milionů EUR.
(40)
Společnost GRAWE dala kromě toho do 31. prosince 2013 k dispozici zajištěnou likviditu ve výši 100 milionů EUR (50 milionů EUR bylo jištěno rakouskými dluhopisy a 50 milionů EUR jinými aktivy, která mohla být použita k převodu krytých dluhopisů).
(41)
Spolková země Korutany přispěla v prosinci 2009 k záchraně banky následujícími opatřeními:
-
kapitálová injekce ve výši 200 milionů EUR ve dvou krocích. Korutany převedly kapitál tier 2 ve výši 50 milionů EUR na majetkovou účast tier 1 ve výši zhruba 31 milionů EUR a 150 milionů EUR vložily jako majetkovou účast. Ta je spojena s šestiprocentní dividendou závislou na zisku, která by byla poprvé splatná v rozpočtovém roce 2013. Celková částka dříve poskytnuté majetkové účasti ve výši 181 milionů EUR mezitím klesla v důsledku snížení kapitálu na 55 milionů EUR,
-
likviditní opatření v přibližné výši 200 milionů EUR, která země Korutany dává k dispozici v rámci stávajících obchodních vztahů.
(42)
Následující tabulka nabízí přehled původních částek majetkové účasti, kterou podnik HGAA získal (včetně HBInt), a jejích současné výše. Je zapotřebí poukázat na to, že s majetkovou účastí nejsou spojena žádná hlasovací práva. Všechny akcie s hlasovacím právem drží Rakouská republika.
Tabulka 1
Přehled majetkové účasti
Majetková účast, rozdělená podle dřívějších podílníků
Původní částka (v EUR)
Po snížení kapitálu a jiných opatřeních (přeměna apod.)
GRAWE
30 000 000
9 170 369
Země Korutany
30 772 982
9 406 653
Země Korutany
150 000 000
45 851 845
Mezisoučet
210 772 982
64 428 867
Rakouská republika
900 000 000
275 111 073
Celkem
1 110 772 982
339 539 940
(43)
Podnik HGAA odkoupil různé hybridní a jiné kapitálové nástroje výrazně pod nominální hodnotou nebo je celkově vypověděl, a tím zvýšil vlastní kapitál: V dubnu 2012 uskutečnil podnik HGAA transakci, která vedla ke zvýšení kapitálu tier 1 o 153 milionů EUR. V srpnu 2012 vypověděl několik hybridních nástrojů a vytvořil tak další kapitál ve výši 23,5 milionů EUR. V prosinci 2012 nabídl zpětný odkup dalších kapitálových nástrojů, který vedl k mimořádnému zisku ve výši […] EUR.
(44)
V důsledku ztrát podniku HGAA přišli navíc majitelé kapitálových nástrojů (majetkové účasti a další hybridní kapitálové nástroje) o výplatu dividend nebo kuponů závislých na zisku. Za roky 2009 a 2010 si tudíž podnik HGAA mohl ponechat více než […] EUR.
2.5. DŮVODY OBTÍŽÍ PODNIKU HGAA
(45)
Obtíže podniku HGAA vyplývají v první řadě z agresivní strategie růstu opírající se o výhodné státem garantované financování.
(46)
Podnik HGAA vsadil výrazně na rychlý růst a působení na trzích zemí jihovýchodní Evropy. Na četné nové trhy vstupoval především v letech 2000 až 2007. V důsledku toho se bilanční suma podniku HGAA zvýšila z 9,8 miliardy EUR (31. prosince 2002) na 43,3 miliardy EUR (31. prosince 2008).
Tabulka 2
Expanze podniku HGAA, rozděleno podle zemí a oblasti činnosti
(47)
Strategii expanze umožnily nízké náklady na financování, které se opíraly o státní záruky země Korutany (ručení za ztrátu, Ausfallhaftung), které vzrostly z 4,9 miliardy (31. prosince 2002) na 20,7 miliardy EUR (31. prosince 2009). Přístup k výhodným finančním prostředkům vedl k tomu, že podnik HGAA zanedbával tvorbu vkladů na místní úrovni.
(48)
Rychlé rozšiřování bilance na trzích zemí jihovýchodní Evropy a výhodné státem garantované financování se postaraly o krátkodobé zisky. Od roku 2002 do roku 2006 dosahoval podnik HGAA každý rok zisků (vyjma roku 2004). Obchodní model však zakrýval základní rizika ohledně snižování kvality aktiv a refinancování, takže banka opomenula zavést potřebné prověřování a vytvořit postupy vnitřní kontroly a řízení rizik, které byly nezbytné pro to, aby byla schopná reagovat na změněné potřeby po expanzi. Strategie banky se zaměřovala na zvyšování objemu obchodování, což mělo za následek, že banka podstupovala vysoká rizika, zejména u projektů v oblasti nemovitostí a cestovního ruchu, a hospodářská a provozní rizika byla systematicky vyhodnocována chybně. Jelikož chyběly přiměřené kontrolní mechanismy, byla banka kromě toho náchylná k podvodům, což vedlo k několika trestněprávním vyšetřováním. V průběhu času její portfolio trpělo mimo jiné v důsledku chybějícího řádného zajištění rostoucí měrou významným podílem nesplácených úvěrů. V mnoha případech bylo obtížné nebo nemožné odprodat základní jistoty, v důsledku čehož bylo nutné provést rozsáhlé odpisy.
(49)
Kromě toho podstupovala banka další rizika v oblasti splátek, protože podstatná část jejích úvěrů pro soukromé osoby a malé a střední podniky v zemích jihovýchodní Evropy byla vedena v euru nebo švýcarských francích. Tato rizika se zčásti projevila po zhodnocení - zejména švýcarského franku - vůči místním měnám.
(50)
S ohledem na rizikový profil vyplývající z jejího okruhu cílových klientů a portfolia jednala banka s nedostatečným kapitálem, i když se pohybovala v tehdy platných mezích podle právních předpisů o dozoru. Po zhoršení situace se tento faktor stal velmi rychle problémem. Z jednoho výpočtu uvedeného v předloženém plánu likvidace vyplývá, že poměr kapitálu banky by bez opatření podpory byl od roku 2013 záporný, a to jak u kapitálu tier 1 […], tak i u vlastního kapitálu celkem […]. Tento výpočet je fiktivní do té míry, že drastické zmenšení nebo likvidace banky by v tomto případě byly nezbytné ještě dříve. Podle Rakouska by likvidace ohrozila stabilitu finančního systému v Rakousku, zejména z důvodu převzetí ručení spolkovou zemí Korutany, která by asi vyvolala příslušný scénář, ale i v těch zemích jihovýchodní Evropy, v nichž má podnik HGAA významný podíl na trhu.
(51)
Banka si příliš pozdě uvědomila, že její obchodní model nefunguje, a zareagovala příliš pomalu, což bylo způsobeno zčásti komplexní strukturou skupiny a zčásti tím, že správa tak velké a heterogenní skupiny je obtížná.
(52)
Ještě na začátku […] se kvalita aktiv jevila v souvislosti s novými obchody stále jako problematická a s přihlédnutím k přiměřeným rizikovým a kapitálovým nákladům zůstaly marže nepřiměřené.
(53)
Dříve předložené plány restrukturalizace nemohly prokázat, že podnik HGAA bude moci existovat jako nezávislý, životaschopný podnik.
(54)
Podklady předložené Rakouskem, které tvoří základ tohoto rozhodnutí (18), obsahují navíc základní scénáře, z nichž vychází, že hospodářský výsledek skupiny bude v celém období 2013-2017 záporný a že kromě toho by mohla potřeba kapitálu vzrůst o dalších […] EUR. Obzvláště ve „scénáři vedení“, který neobsahuje žádná vhodná opatření k omezení případných narušení hospodářské soutěže, jsou pro rok 2017 předpokládány pouze nízké zisky […]; předtím budou jistě zaznamenány ztráty. Nadto nejsou v této prognóze brány v úvahu potenciální náklady na prodloužení záruk i po roce 2013.
2.6. ČÁSTEČNÉ SPLNĚNÍ ZÁVAZKŮ
(55)
V rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 schválila Komise opatření, která Rakousko oznámilo, z hlediska určitých závazků tohoto členského státu, které by měly zajistit, aby narušení hospodářské soutěže byla pokud možno omezena. Závazky se zaměřily na obchodní činnosti banky, například ohledně výše výnosů, rizikových kategorií klientů a splatností, a měly by přispět k tomu, že dojde k omezení rizikového chování, a tím ke snížení možnosti rozšířit obchodování na úkor soutěžitelů.
(56)
V lednu 2013 sdělilo Rakousko Komisi, že z hospodářských důvodů není banka v souvislosti s některými dceřinými společnosti schopna splnit veškeré dané závazky. Zejména poukázalo na omezení v souvislosti s úvěry v cizích měnách, úkol omezit úvěrové závazky na veřejný sektor a korporátní klientelu (úvěry pouze klientům s ratingem minimálně […]), které podle Rakouska nebylo možné zrealizovat v zemích jihovýchodní Evropy, a - s ohledem na společnost HBA - na omezení veřejných finančních závazků na […].
3. PLÁN LIKVIDACE
(57)
Dne 29. června 2013 Rakousko předložilo plán likvidace, podle kterého má proběhnout řízená likvidace podniku HGGA, takže zůstane dostatek času na odprodej potenciálně životaschopných aktiv, zatímco zbývající aktiva budou časem zlikvidována.
(58)
V důsledku plánu likvidace se sníží bilanční suma HGAA ze 43,3 miliardy EUR koncem roku 2008 na 6,56 miliardy EUR v roce 2017, tzn. o 85 %. V témže období se o 85 % sníží i rizikově vážená aktiva, a sice z 32,8 miliardy EUR koncem roku 2008 na 4,75 miliardy EUR.
(59)
Strategie likvidace platí pro tři zbývající součásti podniku HGGA: i) pro rakouskou banku (HBA), ii) síť SEE a iii) likvidovanou část.
(60)
Likvidace bude řízena z ústředí skupiny, kde mezitím byla provedena celá řada zlepšení, mimo jiné v oblasti řízení rizik, výkaznictví, oceňování jistot a ratingových řízení (19).
(61)
Hlavním bodem plánu likvidace je uzavření již zahájeného prodeje společnosti HBA a zvýšení atraktivity sítě SEE, aby nejpozději k 30. červnu 2015 mohly být všechny subjekty SEE odprodány. K tomuto účelu Rakousko přijalo celou řadu závazků v oblasti nového obchodování, aby v případě, že části SEE nebudou prodány, bylo zajištěno adekvátní vyrovnání rizik a životaschopnosti.
(62)
Tak bude podnik HGAA poskytovat nové hypotéky soukromým klientům v zásadě pouze s úrokovou sazbou ve výši […]% nebo vyšší, interní matrice nákladů refinancování musí být u každého nového závazku v přiměřeném vztahu k situaci refinancování příslušné pobočky nebo dceřiné společnosti, a […] budou - s určitými výjimkami - udělovány pouze klientům, u nichž jen dán […].
PRODEJ HBA
(63)
Dne 31. května 2013 byla se společností Anadi Financial Holdings Pte. Ltd. podepsána smlouva o prodeji všech podílů společnosti HBA. S provedením transakce se v současnosti počítá do 31. prosince 2013 (20).
(64)
Až do realizace prodeje se bude společnost HBA i nadále soustředit na svou pozici regionální banky v Korutanech s pobočkami ve Vídni a Salcburku. Banka je již výrazně zredukována; problematické portfolio v hodnotě 1,99 miliardy EUR bylo vyčleněno již před 31. prosincem 2011. Bilanční suma společnosti HBA činila k 31. prosinci 2012 4,15 miliardy EUR (oproti bilanční sumě ve výši 7,05 miliardy EUR k 31. prosinci 2008).
SÍŤ SEE
(65)
Obchodní činnost sítě SEE byla již značně zmenšena koncentrací na klíčové trhy a klíčové kompetence ve Slovinsku, Chorvatsku, Bosně a Hercegovině, Srbsku a Černé Hoře. Kromě toho odepsaly obchodovatelné subjekty v těchto zemích při převodu portfolia 2,4 miliardy EUR. Pro rok 2013 se předpokládá další odprodej v hodnotě […] EUR, který musí ještě schválit místní orgány dozoru. Bilanční suma celé sítě SEE, která k 31. prosinci 2012 činila 10,11 miliardy EUR, klesne po dokončení dalšího plánovaného transferu portfolia na částku nižší než […] EUR, tzn. zhruba na […] % bilanční sumy k 31. prosinci 2008 (14,8 miliardy EUR).
(66)
Dále byly provedeny změny obchodní strategie v zemích SEE. Díky orientaci na drobné živnostníky, maloobchodníky a malé a střední podniky se má zlepšit prodejnost podniků SEE. Změna je zjištěna i u strategie financování. Subjekty SEE na místě se soustřeďují silněji na objevování místních zdrojů financování a méně na žádosti o prostředky skupiny. Nové obchodní činnosti jsou již plně financovány z místních zdrojů.
(67)
Ve Slovinsku se bankovní obchodování soustřeďuje na […] a […] segment […] s cílem […]. Je výrazně omezován […]. […] má být zcela opuštěn, přičemž banka ale zůstane dále aktivní v […].
(68)
V Chorvatsku chce banka budovat svůj […], aby […]. V […] se zaměřuje silněji na […]. […] se zaměřuje na […] v malé míře.
(69)
V Bosně a Hercegovině se bude obchodní činnost v rostoucí míře zaměřovat […] ve spojení s důslednou […], lepší […] a […]. […] je omezován. Těžiště […].
(70)
V Srbsku se pozornost soustředí na […] s cílem najít […]. Pokud jde o […], leží těžiště na […], jakož i na […]. V […] se banka snaží svou činnost i u výnosných portfolií […].
(71)
V Černé Hoře se soustřeďuje […] a na […] […].
(72)
Díky nové orientaci a změně obchodní strategie bank SEE se mají jejich šance na prodej postupně zvyšovat. V důsledku plánu likvidace má být síť SEE odprodána celá nebo po částech do 30. června 2015. Prodej proběhne v otevřeném, transparentním řízení, v němž se investoři mohou rozhodnout pro převzetí celé sítě SEE nebo její části.
(73)
Části sítě SEE, které k 30. červnu 2015 nenajdou žádného kupce, ukončí od tohoto data nové obchodování a stanou se součástí likvidované části (21).
LIKVIDOVANÁ ČÁST
(74)
Cílem je provést likvidaci všech subjektů a portfolií, které byly zařazeny do likvidované části, co nejrychleji.
(75)
Likvidace obchodování v Itálii byla již zahájena. Likvidace má probíhat řízeně, aby se předešlo tomu, že vklady budou stahovány ukvapeně (22).
(76)
Mimo to zahrnuje likvidovaná část všechna další portfolia, která byla určena k likvidaci (včetně podniků, které zastavily nové obchodování, jako dceřiné společnosti v Makedonii, na Ukrajině, v Bulharsku, Německu a Maďarsku), jakož i podíly v průmyslových podnicích a podnicích v cestovním ruchu.
(77)
Likvidovaná část zahrnuje zejména:
i)
podnik HBI,
ii)
nestrategické majetkové účasti (v průmyslu a cestovním ruchu),
iii)
finanční hodnoty určené k likvidaci, tzn. a) portfolio společnosti HBInt, jakož i stávající portfolia a linie refinancování pro dceřiné společnosti (zejména podnik HBI a v zemích SEE); b) portfolia vyčleněná z některých dceřiných společností, jako jsou podnik HBI a banky SEE nebo leasingové společnosti; c) likvidované leasingové společnosti,
iv)
společnosti s menšinovým podílem Norica a HBInt Credit Management (CM) (23).
(78)
Do roku 2017 bude kumulovaná potřeba kapitálu (v první řadě z důvodu odpisů účetní hodnoty subjektů určených k odprodeji, z důvodu dalších ztrát u jednotlivých portfolií a z důvodu potřebného refinancování) podle základního scénáře činit podle odhadů zhruba 2,6 miliardy EUR a podle pesimistického zátěžového scénáře až 5,4 miliardy EUR. Plán likvidace vychází mimo to z potřeby další likvidity, jejíž výše závisí na tom, zda bude poskytnuta jako kapitál v hotovosti nebo jako záruka. Pokud by byl kapitál poskytnut v likvidní formě, činila by potřeba další likvidity podniku HGAA do roku 2017 odhadem 2,5 miliardy EUR (základní scénář), případně 3,3 miliardy EUR (pesimistický zátěžový scénář) (24).
(79)
Jelikož jsou podle Rakouska v současné době ještě ověřovány různé možnosti, mohou se tyto odhady ještě změnit. Například je ověřováno zřízení společnosti pro správu majetku bez bankovní licence, na kterou by podnik HGAA mohl převést aktiva určená k likvidaci. Takový převod by měl dopad na okamžik, ke kterému by byl kapitál potřeba.
ZÁVAZKY RAKOUSKA
(80)
Rakousko se zavázalo, že se postará o to, aby plán likvidace předložený dne 29. června 2013 ve znění pozměněném sdělením Rakouska ze dne 27. srpna 2013, jakož i závazky obsažené v příloze byly prováděny v plné míře a v souladu s harmonogramem stanoveným v uvedené příloze.
4. DŮVODY, KTERÉ VEDLY K ZAHÁJENÍ VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(81)
Komise poukazuje na to, že formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU v souvislosti se slučitelností podpory na restrukturalizaci ve prospěch podniku HGAA s vnitřním trhem zahájila z toho důvodu, že na základě starších plánů restrukturalizace vážně pochybovala o tom, že podnik HGAA je schopen obnovit svou dlouhodobou životaschopnost. Komise pochybovala navíc o tom, že bylo zajištěno přiměřené sdílení zátěže a že narušení hospodářské soutěže byla dostatečně omezena.
(82)
Komise opakovaně zpochybnila schopnost podniku HGAA obnovit jeho životaschopnost (25) a vyjádřila vážné pochybnosti ohledně obchodního modelu (26). Komise navíc pochybovala o tom, že by byl podnik HGAA schopen dosáhnout pro svůj kapitál dostatečného protiplnění, což je předpoklad pro životaschopnost banky (27). Již ve svém rozhodnutí o záchraně z prosince 2009 vyzvala Komise členský stát k tomu, aby jako možnost vzal v úvahu řízenou likvidaci banky (28).
(83)
Komise při kontrole životaschopnosti vyjádřila pochybnosti zejména ohledně strategie financování (29), kvality aktiv, jakož (30) i interní kontrolní struktury (31). Ve svém rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 vyjádřila Komise v 37. bodě odůvodnění pochybnosti o kvalitě nového obchodování podniku HGAA.
(84)
Pokud jde o sdílení zátěže, je jak v úvodním rozhodnutí z roku 2009 (32), tak i v rozhodnutí o záchraně z prosince 2009 (33) poznamenáno, že společnost BayernLB a ostatní dřívější vlastníci podniku HGAA (GRAWE a země Korutany) možná nenesli přiměřený podíl na zátěži. Úvodní rozhodnutí z roku 2009 poukazuje ve 102. bodě odůvodnění na chybějící podíl vlastníků hybridního kapitálu podniku HGAA na sdílení zátěže.
(85)
Ve 41. bodě odůvodnění rozhodnutí o prodloužení z roku 2010 byly vyjádřeny pochybnosti o tom, zda kapitál, který podniku HGAA poskytlo Rakousko, bude podle podmínek rakouské úpravy dostatečně protiplněn, protože Rakousko na banku pohlíželo jako na banku v zásadě zdravou, a banka tak mohla profitovat z nižších sazeb než banka v potížích.
(86)
Pokud jde o narušení hospodářské soutěže, vyjádřila Komise na základě dřívějších plánů restrukturalizace, které Rakousko předložilo, pochybnosti o tom, zda bude snížení bilanční sumy stačit (34), a opakovaně požadovala opatření týkající se hospodářské soutěže (35). S ohledem na neustále narůstající výši podpory požadovala Komise opakovaně dodatečná opatření, která by omezila narušení hospodářské soutěže (36).
5. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
(87)
Připomínky třetích stran nebyly podány.
6. PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ RAKOUSKEM
(88)
Připomínky předložené Rakouskem se v podstatné míře dotýkají naložení se zárukou, kterou Rakouská republika poskytla společnosti BayernLB. Podle rozhodnutí Komise ze dne 25. července 2012 ve věci SA. 28487 (C 16/2009) (37) o podpoře restrukturalizace pro společnost BayernLB představuje záruka Rakouské republiky na likviditu ve výši 2,638 miliardy EUR, která měla v souladu se závazkem společnosti BayernLB v rámci záchranné operace v roce 2009 zůstat v podniku HGAA, státní podporu ve prospěch společnosti BayernLB, která je slučitelná s vnitřním trhem, a proto může být schválena. Dne 5. října 2012 podalo Rakousko žalobu (38) na zrušení tohoto rozhodnutí mimo jiné s tím, že Komise neodůvodnila, proč je na opatření pohlíženo jako na slučitelné s vnitřním trhem, a že opatření nepředstavuje žádnou podporu ve prospěch společnosti BayernLB.
(89)
Rakousko se zavazuje, že se postará o to, aby byl seznam závazků v příloze dodržen v plné míře.
7. POSOUZENÍ Z HLEDISKA PRAVIDEL V OBLASTI STÁTNÍCH PODPOR
Při posouzení podpory na restrukturalizaci musí být zohledněny všechny podpory, které byly podniku HGAA uděleny od roku 2008.
7.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
(90)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné s vnitřním trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(91)
Opatření je třeba označit za státní podporu, pokud jsou splněny následující předpoklady: i) opatření je financováno ze státních prostředků, ii) zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby, iii) zvýhodnění je selektivní a iv) opatření narušuje hospodářskou soutěž nebo hrozí, že naruší hospodářskou soutěž, a může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Opatření je označeno za státní podporu pouze tehdy, jsou-li tyto předpoklady splněny bez výjimky.
(92)
Podle 51. až 56. bodu odůvodnění rozhodnutí o schválení režimu mimořádné podpory určené bankám představují státní podporu všechna opatření poskytnutá v rámci režimu. Komise dále připomíná, že ve 48. až 53. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z roku 2009, ve 25. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z července 2011 a v 16. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 konstatovala, že u opatření podpory uvedených v písmenech a) a b) jsou splněny předpoklady čl. 107 odst. 1 SFEU, a proto tato opatření představují státní podporu. Jak je dále objasněno, setrvává Komise u tohoto názoru.
a) Opatření udělená Rakouskem v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám
(93)
Veškerá opatření udělená v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám, tzn. kapitálová injekce ve výši 900 milionů EUR a záruky ve výši 1,35 miliardy EUR, které byly poskytnuty v roce 2008, představují podle 51. až 56. bodu odůvodnění rozhodnutí o schválení režimu podporu.
b) Další opatření udělená Rakouskem
(94)
Kromě režimu mimořádné podpory určené bankám schválilo Rakousko kapitálovou injekci ve výši 450 milionů EUR, (mezitím ukončenou) záruku na aktiva ve výši 100 milionů EUR, záruku na aktiva ve výši 200 milionů EUR, navýšení kapitálu ve výši 500 milionů EUR koupí akcií a záruku na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR.
(95)
Jak kapitálová injekce, tak záruky jsou poskytovány ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Jsou určeny ve prospěch jednoho podniku, a jsou tudíž selektivní. Kromě toho jsou poskytovány za podmínek, které by podniku HGAA nebyly na trzích nabídnuty, což Rakousko nepopírá. Vzhledem k tomu, že podnik HGAA působí ve finančním sektoru, v němž panuje intenzivní mezinárodní hospodářská soutěž, je každé zvýhodnění, které je tomuto podniku uděleno ze státních prostředků, schopno ohrozit obchod v Unii a narušit hospodářskou soutěž. Tato zjištění byla vyjádřena již v 16. bodě odůvodnění rozhodnutí o záchraně z prosince 2012 a toto rozhodnutí je potvrzuje.
c) Rekapitalizace prostřednictvím společnosti BayernLB
(96)
Společnost BayernLB obdržela v roce 2008 kapitálovou injekci od spolkové země Bavorsko a část prostředků použila na rekapitalizaci své dceřiné společnosti HGAA. Podle 124. bodu odůvodnění rozhodnutí o společnosti BayernLB tvoří kapitálová injekce od spolkové země Bavorsko v plné výši podporu pro společnost BayernLB. Vzhledem k tomu, že podpora udělená v rámci opatření nemůže být vyplacena dvakrát, dospěla Komise k závěru, že rekapitalizace podniku HGAA společností BayernLB nepředstavuje státní podporu ve prospěch HGAA. Dále se zdá, že společnost BayernLB jednala v době rekapitalizace podniku HGAA v souladu s tržními úvahami ve prospěch jistoty své investice do své dceřiné společnosti a že rozhodnutí o rekapitalizaci podniku HGAA nelze připisovat členskému státu.
d) Možná budoucí opatření podpory
(97)
Rakousko usiluje o schválení opatření podpory, s jejichž pomocí má být pokryta popřípadě vyplynuvší potřeba kapitálu a likvidity, která by v rámci zátěžového scénáře mohla činit 5,4 miliardy EUR kapitálu a 3,3 miliardy EUR likvidity. Tato případná budoucí opatření podpory pro likvidaci podniku HGAA budou poskytnuta ze státních prostředků ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Budou poskytnuta jedinému podniku, a jsou tudíž selektivní. Jelikož jsou poskytnuta za podmínek, které by podniku HGAA nebyly na trzích nabídnuty, představují zvýhodnění. Vzhledem k tomu, že podnik HGAA působí ve finančním sektoru, v němž panuje intenzivní mezinárodní hospodářská soutěž, je každé zvýhodnění, které je tomuto podniku uděleno ze státních prostředků, schopno ohrozit obchod v Unii a narušit hospodářskou soutěž.
Závěr k celkové výši podpor
(98)
Podpory, které Rakousko poskytlo podniku HGAA pomocí posílení kapitálu, činí celkem 3,15 miliardy EUR (včetně záruk na aktiva ve výši 300 milionů EUR, které mají stejný vliv jako kapitálová injekce). Tato částka představuje vzhledem k roku 2008 přibližně 9,6 % rizikově vážených aktiv podniku HGAA. Podnik HGAA navíc obdržel celkovou částku ve výši 1,35 miliardy EUR ve formě záruk. Dále usiluje Rakousko o schválení opatření podpory, která by mohla být za určitých okolností nezbytná, aby mohla být v rámci likvidace podniku HGAA pokryta další potřeba kapitálu, která by v zátěžovém scénáři mohla činit až 5,4 miliardy EUR. To by mohlo vést k celkové částce u kapitálu a záruk aktiv ve výši 8,55 miliardy EUR, což odpovídá 26 % rizikově vážených aktiv. Dále Rakousko požádalo o schválení případných budoucích likvidních opatření ve výši 3,3 miliardy EUR.
7.2. SLUČITELNOST PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM
7.2.1. Použitelnost čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(99)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU mohou být státní podpory pokládány za slučitelné s vnitřním trhem, mají-li „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(100)
Navzdory pomalému hospodářskému zotavení, které započalo začátkem roku 2010, zastává Komise názor, že předpoklady pro schválení státních podpor podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU jsou vzhledem k přetrvávajícímu tlaku na finančních trzích dále plněny. V červenci 2013 potvrdila Komise tento názor ve svém sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí od 1. srpna 2013 (39).
(101)
Rakouská národní banka již při dřívější příležitosti konstatovala, že podnik HGAA je systémově důležitá banka, významná pro finanční trh v Rakousku a v jihovýchodní Evropě, a toto stanovisko potvrdila v dopise ze dne 3. prosince 2012. Bez opatření podpory by orgán dozoru podnik HGAA z důvodu jeho porušení kapitálových požadavků možná uzavřel.
(102)
Uzavření banky, kterou členský stát považuje za systémově důležitou stejně jako podnik HGAA, provedené za takových okolností, by mohlo přímo poškodit finanční trhy a tím celé hospodářství členského státu. Vzhledem k současné nestabilní situaci na finančních trzích proto Komise vychází při svém hodnocení státních podpor v bankovním sektoru i nadále z čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
7.2.2. Slučitelnost opatření podpory s vnitřním trhem
(103)
Všechna opatření označená za státní podporu byla poskytnuta v rámci restrukturalizace a likvidace podniku HGAA. Ve sdělení o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (40) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“) je stanoveno, za kterých předpokladů smí být finančním institucím poskytnuty v rámci současné krize restrukturalizační a likvidační opatření. Podle sdělení o restrukturalizaci je restrukturalizace finanční instituce v rámci současné krize podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU slučitelná s vnitřním trhem, když i) vede k obnovení životaschopnosti banky, ii) je stanoven dostatečný vlastní příspěvek příjemce (sdílení zátěže) a je zajištěno, že podpora je omezena na nezbytné minimum, a iii) jsou přijata dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
Obnovení životaschopnosti
(104)
Jak Komise stanovila ve sdělení o restrukturalizaci, musí příslušný členský stát předložit rozsáhlý plán restrukturalizace, z něhož vychází, jak má být dlouhodobá životaschopnost dotčené instituce obnovena bez státních podpor v přiměřeném období a nejpozději do pěti let. Podle 13. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci se dlouhodobé životaschopnosti dosáhne tehdy, je-li banka schopna soutěžit na kapitálovém trhu na základě svých vlastních schopností a v souladu s požadavky vyplývajícími z příslušných právních předpisů. Pro tento účel musí být banka schopna pokrýt všechny náklady a - s přihlédnutím ke svému rizikovému profilu - musí vykazovat přiměřenou návratnost vlastního kapitálu. Podle 14. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci dlouhodobá životaschopnost vyžaduje, aby byla každá získaná státní podpora buď v určité lhůtě splacena, nebo aby za ni bylo poskytnuto protiplnění podle normálních tržních podmínek, čímž se zajistí, aby jakákoliv forma dodatečné státní podpory byla ukončena.
(105)
Z dosud předložených plánů restrukturalizace podniku HGAA nevyplývá, že lze obnovit životaschopnost celé skupiny.
(106)
Komise dále konstatuje, že výhodné podmínky financování, které se opírají o záruky udělené zemí Korutany, časem skončí a že rychlý proces dohánění vývoje v národních hospodářstvích zemí jihovýchodní Evropy již skončil.
(107)
Banka není proto schopna zaplatit za svůj kapitál přiměřené protiplnění nebo státní kapitál splatit, aby se do konce období restrukturalizace vrátila do životaschopného stavu. Nezdá se tak možné, že by životaschopnost podniku HGAA jako nezávislého podniku mohla být obnovena. Z výše uvedených skutečností Komise vyvozuje, že její námitky k obnově životaschopnosti nebyly vyvráceny.
(108)
Jak uvádí bod 9 sdělení o restrukturalizaci, měly by plány restrukturalizace obsahovat srovnání s jinými možnostmi, jako je rozdělení nebo převzetí jinou bankou. Nemůže-li být životaschopnost banky obnovena, měl by plán restrukturalizace uvádět, jak lze provést řízenou likvidaci banky. Podle 21. bodu odůvodnění by se mělo vždy uvažovat o řízené likvidaci banky v obtížích či jejím prodeji v dražbě, pokud nelze věrohodně obnovit její dlouhodobou životaschopnost.
(109)
Rakouské úřady předložily plán likvidace, který předpokládá takovou strategii řízené likvidace. Předložený plán předpokládá odprodej obchodovatelných subjektů, rakouské banky HBA (v jejím případě už byla podepsána kupní smlouva) a sítě SEE ve veřejném prodeji nejpozději do konce června 2015. Všechny části, které zůstanou, se stanou předmětem kontrolovaného a řízeného procesu likvidace. V této souvislosti souhlasí Rakousko s tím, že italský subjekt HBI zastavil k 1. červenci 2013 nové obchodování. Pokud by odprodej obchodovatelných subjektů SEE do 30. června 2015 nebyl možný, ukončí i ony nové obchodování a přejdou do likvidace. V důsledku toho již nebude podnik HGAA k 30. červnu 2015 působit ve finančním sektoru.
(110)
Odprodej obchodovatelných subjektů probíhá v rámci nepodmíněných, transparentních a otevřených řízení, při nichž mají všichni zájemci na trhu možnost předložit pro subjekty nabídku. Těmito soutěžními postupy bude zajištěno, že tržní cenu vytvoří nejlepší nabídka, takže budou vyloučeny podpory pro kupujícího (41). Zjistí-li Komise, že existují podpory pro kupujícího, odděleně prověří slučitelnost příslušné podpory s vnitřním trhem.
(111)
V souvislosti s otázkou, zda by subjekty určené k odprodeji mohly tvořit hospodářskou kontinuitu podniku HGAA, a opatření podpory by tak za určitých okolností mohla představovat podporu pro tyto subjekty, konstatuje Komise především, že není ještě jasné, zda bude síť SEE prodána jako celek jednomu kupci nebo zda části současné sítě získá více kupců.
(112)
Pro stanovení hospodářské kontinuity musí být zohledněny mimo jiné následující faktory: předmět transferu, cena transferu, totožnost podílníků nebo majitelů získaného a původního podniku nebo ekonomická logika transakce (42).
(113)
Komise především konstatuje, že udělené podpory nebyly určeny k vyřešení problémů jednotlivých obchodovatelných subjektů v Rakousku nebo v jihovýchodní Evropě, nýbrž problémů podniku HGAA jako skupiny. Jádro obchodní činnosti podniku HGAA netvoří ani jedna z dceřiných společností v zemích jihovýchodní Evropy, ani společnost HBA a subjekty určené k prodeji představují jen část aktiv podniku HGAA. Kromě toho se obchodní model subjektů určených k odprodeji odlišuje od obchodního modelu podniku HGAA, který byl mezinárodní bankovní skupinou, jež se zejména na základě záruk poskytnutých zemí Korutany opírala o výhodné podmínky financování a soustředila se na rychlou expanzi díky potenciálu vyrovnávání hospodářské úrovně. V budoucnosti nebude financování dceřiných společností SEE probíhat na základě státních záruk, nýbrž se bude opírat o místní (a tím i dražší) zdroje financování, takže vzhledem k maržím a řízení rizik bude nutný obezřetnější postup. Zatímco se podnik HGAA soustředil spíše na velké podniky a určité hlavní klienty, budou se subjekty určené k odprodeji soustředit na obchody malých a středních podniků. V praxi to znamená, že subjekty určené k odprodeji budou zaměřené na nové stálé klienty.
(114)
Komise dále konstatuje, že cílem prodeje obchodovatelných subjektů je maximalizovat hodnotu aktiv podniku HGAA před jejich likvidací v zájmu věřitelů.
(115)
S ohledem na předmět převodu, skutečnosti, že podílníci podniku HGAA a subjektů určených k odprodeji nemohou být totožní, stejně jako s ohledem na ekonomickou logiku transakce prodeje zastává Komise názor, že již nebude existovat kontinuita ekonomické činnosti podniku HGAA, jakmile budou obchodovatelné subjekty prodány a podnik HGAA již nebude existovat.
(116)
Podle plánu likvidace mají být určitá aktiva z obchodovatelných subjektů určených k prodeji vyčleněna. Toto vyčlenění zlepší jak kapacitu financování těchto subjektů, tak i průměrnou kvalitu aktiv zbývající bilance, a tím přispěje k prodejnosti příslušných subjektů.
(117)
Podle 21. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci navíc může být přijatelným způsobem dosažení životaschopnosti i vytvoření samostatné „dobré banky“ kombinací „dobrých“ aktiv a pasiv existující banky, pokud tento nový subjekt nemůže nadměrným způsobem narušit hospodářskou soutěž. V tomto ohledu by bylo přijatelným řešením vytvoření holdingu SEE nebo transfer určitých aktiv ze společnosti HBInt na holding SEE s cílem vytvořit životaschopný a prodejný bankovní subjekt SEE (43).
(118)
Problém kvality aktiv, který vyplývá jak ze starého portfolia, tak i z rizikových aktivit z novější doby, by nemohl být vyřešen na základě narůstajících rizikových nákladů a snižování hodnoty u pokračujícího podniku. Z tohoto důvodu pokládá Komise plán likvidace předložený Rakouskem, podle kterého mají být problémová aktiva v rostoucí míře převáděna na likvidovaný subjekt, za přiměřenou strategii.
(119)
Co se týká financování předpokládaného v plánu likvidace, budou se subjekty určené k odprodeji stále více soustřeďovat na místní zdroje financování a pokusí se snížit svou závislost na refinancování prostřednictvím podniku HGAA. Komise tuto změnu strategie financování vítá. Konstatuje, že bude existovat další finanční závazek podniku HGAA vůči subjektům určeným k odprodeji.
(120)
Plán likvidace dále předpokládá výrazné omezení leasingových obchodů podniku HGAA, které byly jedním z hlavních důvodů jeho problémů, jelikož leasing vykazuje v poměru k rizikům s ním spojeným a související potřebě financování srovnatelně nízkou ziskovost. Toto omezení přispěje rovněž pozitivně k prodejnosti obchodovatelných subjektů.
(121)
Komise z toho vyvozuje, že životaschopnost podniku HGAA nelze obnovit a že Rakouskem navržená strategie jeho řízené likvidace je vhodným prostředkem pro vyřešení jeho situace, neboť životaschopnost banky jako takovou nelze obnovit.
Vlastní příspěvek a sdílení zátěže
(122)
Sdělení o restrukturalizaci uvádí, že je nezbytné, aby příjemce podpory poskytl přiměřený vlastní příspěvek, aby byla podpora omezena na minimum a narušení hospodářské soutěže tak bylo drženo na co nejnižší úrovni a byl omezen morální hazard. Za tímto účelem sdělení předpokládá, že i) by měly být omezeny jak restrukturalizační náklady, tak i výše podpory a ii) že je potřeba poskytnout značný vlastní příspěvek.
(123)
Ve sdělení o restrukturalizaci je dále stanoveno, že banka by měla k financování restrukturalizace použít nejprve své vlastní zdroje, aby bylo možné omezit výši podpory na minimum. Náklady související s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale i ti, kteří do banky vložili své investice. Tohoto cíle bude dosaženo zejména tak, že dojde k převzetí ztrát dostupným kapitálem.
(124)
Všichni dřívější akcionáři podniku HGAA prodali své akcie Rakouské republice za symbolickou cenu jednoho eura, čímž se snížilo nebezpečí, že z opatření podpory budou mít prospěch dřívější akcionáři. Dřívější vlastníci dali podniku HGAA také k dispozici kapitál nebo likviditu, takže ztráty mohly být kryty a likvidita vylepšena.
(125)
Většinovým akcionářem byla v době tohoto prodeje společnost BayernLB. Ta přispěla celkem kapitálem zhruba 1,5 miliardy EUR a zároveň se vzdala dalších vlastnických práv, dokonce i dozoru nad dalším protiplněním. Celkově dala společnost BayernLB podniku HGAA k dispozici likviditu ve výši zhruba 4,3 miliardy EUR. Tato společnost dále utrpěla při prodeji svých akcií podniku HGAA značnou ztrátu z odpisů, což přispívá k tomu, že v souladu s bodem 22 sdělení o restrukturalizaci je omezován morální hazard.
(126)
Komise je tudíž názoru, že dřívější vlastník, společnost BayernLB, je značnou a přiměřenou měrou zapojena do sdílení zátěže.
(127)
Výsledek započatého právního sporu o zpětnou platbu nesplacených půjček společnosti BayernLB nemá na tento závěr žádný vliv. Pokud společnost BayernLB tento proces prohraje, bude do sdílení zátěže zapojena ještě výrazněji. Pokud proces vyhraje, na sdílení zátěže prověřovaném v tomto rozhodnutí se nezmění nic.
(128)
Příspěvek společnosti GRAWE spočívá jak v kapitálových, tak v likviditních opatřeních. Kapitál v původní výši 30 milionů EUR, který do podniku HGAA přinesla společnost GRAWE, se v důsledku rozhodnutí Rakouské republiky jakožto jediného akcionáře banky použít kapitál k pokrytí ztrát (snížení kapitálu) snížil mezitím na 9 milionů EUR. Společnost GRAWE dala podniku HGAA k dispozici i likviditu.
(129)
Na základě těchto úvah dospívá Komise k závěru, že společnost GRAWE je v dostatečné míře zapojena do sdílení zátěže.
(130)
Pokud jde o zemi Korutany, konstatuje Komise, že ta je do sdílení zátěže zapojena díky kapitálovému vkladu, který v důsledku snížení kapitálu mezitím výrazně klesl.
(131)
Na základě těchto úvah dospívá Komise k závěru, že země Korutany je v dostatečné míře zapojena do sdílení zátěže.
(132)
To, že společnost GRAWE a země Korutany obdrží za majetkovou účast vyšší protiplnění než společnost BayernLB za kapitál, který do podniku vložila, je proto odůvodněné, že společnost BayernLB dala k dispozici jiné kapitálové nástroje. Na rozdíl od společnosti GRAWE a země Korutany nepřinesla společnost BayernLB žádnou majetkovou účast, nýbrž se vzdala všech práv z kapitálových nástrojů a části likvidity. Do sdílení zátěže je tudíž zapojena silněji, což se jeví jako přiměřené, protože před získáním podniku HGAA Rakouskou republikou byla jeho dominantním vlastníkem.
(133)
Je také zapotřebí vysvětlit, zda za majetkovou účast, kterou Rakousko v podniku HGAA získalo v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám, bylo uhrazeno dostatečné protiplnění. Je třeba připomenout, že v tomto režimu jsou předpokládány dvě úrokové sazby závisející na tom, zda podporovaná banka je banka v potížích nebo v zásadě zdravá banka. Podnik HGAA Rakousko označilo za banku v zásadě zdravou, a proto zaplatilo nižší protiplnění, než kdyby byl označen za banku v potížích.
(134)
K tomuto bodu Komise uvádí, že veškerá majetková účast, která je ještě k dispozici, zůstává u společnosti HBInt ‚a tím u likvidované části podniku HGAA. Jelikož likvidovaná část na trhu již nepůsobí a životaschopnost podniku HGAA nelze obnovit (proto probíhá jeho likvidace), konstatuje Komise, že toto nižší protiplnění lze v tomto případě akceptovat.
(135)
Zaměstnanecká nadace Alpe Adria byla se svým podílem ve výši 0,02 % nejmenším vlastníkem podniku HGAA. Když v prosinci 2009 získala podnik HGAA Rakouská republika, byl za jedno euro prodán i její podíl. Vzhledem k plné ztrátě akcionářských práv bez jakéhokoli protiplnění je podle názoru Komise její zapojení do sdílení zátěže dostatečné, zejména s ohledem na její malou velikost v porovnání s jinými vlastníky.
(136)
Podnik HGAA podnikl řadu kroků, aby vlastníky hybridního kapitálu zapojil do sdílení zátěže tím, že tyto nástroje prodal zpět výrazně pod nominální hodnotou nebo je celkově splatil, což mělo značný vliv na vlastní prostředky.
(137)
Komise dále konstatuje, že u mnohých těchto hybridních a kapitálových nástrojů probíhá výplata dividend, případně kuponů pouze tehdy, když je vykázán zisk. Jelikož banka nebyla v posledních letech zisková, neobdrželi vlastníci těchto nástrojů žádné odpovídající platby. Navíc budou pro platby dividend a kuponů v budoucnosti platit omezení. Podle názoru Komise jsou vlastníci těchto nástrojů na základě toho dostatečně zapojeni do sdílení zátěže.
(138)
Z těchto důvodů dospěla Komise k závěru, že plán likvidace podniku HGAA předpokládá přiměřené sdílení zátěže.
Omezení narušení hospodářské soutěže
(139)
Kromě toho oddíl 4 sdělení o restrukturalizaci požaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření pro omezení narušení hospodářské soutěže. Tato opatření by měla být přizpůsobena narušení hospodářské soutěže na těch trzích, na nichž příjemce podpory bude po restrukturalizaci působit. V tomto případě musí být zajištěno, aby subjekty, které na trhu dále působí, dokud nebudou prodány, nepoužily získané státní prostředky tak, že by to poškodilo soutěžitele, a aby nejednaly v rozporu s hospodářskou soutěží.
(140)
Za tímto účelem Rakousko přislíbilo provést obchodní omezení stanovená v oddíle 4 přílohy, která zajistí, že až do prodeje budou narušení hospodářské soutěže, která vyplývají z existence a činnosti obchodovatelných subjektů, udržována na co nejnižší úrovni.
(141)
Způsob a forma opatření hospodářské soutěže se řídí dvěma kritérii: zaprvé výší podpory a rovněž podmínkami a okolnostmi, za kterých byla podpora udělena, a zadruhé charakteristikou trhů, na nichž bude příjemce podpory působit.
(142)
Komise poukazuje na to, že podnik HGAA obdržel státní podpory ve výši 3,15 miliardy EUR ve formě kapitálu a záruk na aktiva a ve výši 1,35 miliardy EUR ve formě záruk likvidity a že v budoucnosti možná obdrží pro účely procesu likvidace ještě další státní podpory ve výši až 5,4 miliardy EUR ve formě kapitálu a 3,3 miliardy EUR ve formě likvidity.
(143)
Celková částka podpory v kapitálu a zárukách na aktiva činí 8,55 miliardy EUR a odpovídá částce cca 26 % rizikově vážených aktiv podniku HGAA, která k 31. prosinci 2008 činila 32,8 miliardy EUR. Částka udělené podpory je tudíž velmi vysoká a vyžaduje odpovídající opatření.
(144)
Podle 35. bodu odůvodnění sdělení o restrukturalizaci by měla strukturální opatření jako například odprodeje podporovat vstup soutěžitelů na trh, současně by však měla stanovit, že odchod proběhne v zájmu finanční stability v přiměřené době.
(145)
Komise konstatuje, že plán likvidace stanovuje řízenou likvidaci, po které podnik HGAA nejpozději dne 30. června 2015 již nebude aktivním aktérem na trzích, ale bude již jen uskutečňovat obchodování, pro které se do té doby nenajde žádný kupec.
(146)
Pokud jde o další činnost subjektů SEE až do jejich prodeje, poskytlo Rakousko celou řadu závazků pro nové obchodování těchto podniků, s jejichž pomocí mají být v době do jejich prodeje omezována možná narušení hospodářské soutěže.
(147)
V této souvislosti hodnotí Komise pozitivně zejména omezení pro nové obchodování, k nimž se Rakousko a podnik HGAA zavázaly. Po zohlednění rizikových nákladů a nákladů financování by mělo být u nového obchodování docíleno výnosu minimálně […] % p.a. Tímto minimálním výnosem u nového obchodování bude zajištěno, že obchodovatelné subjekty nebudou razit cenovou politiku, která by byla v rozporu s hospodářskou soutěží, zároveň však přispějí k dlouhodobé životaschopnosti. V tomto smyslu se banka zavazuje k omezení doby platnosti nového obchodování, aby transformace splatnosti působila na ziskovost pouze v omezené míře. […] (44) […]. Pro […] Rakousko dále přislíbilo, že obchody znějící na […] budou omezeny na klienty s ratingem minimálně […] a celkovým objemem ve výši […] EUR. Tím se snižují rizika spojená s oslabením kurzu a rozsahem, v jakém banka v tomto segmentu trhu působí. Stručně řečeno slouží obě tato omezení k zajištění dlouhodobé ziskovosti a k omezení konkurenceschopnosti dotčených podniků.
(148)
Jako pozitivní hodnotí Komise dále závazky zlepšeného řízení rizik, zejména to, že všechny rizikové položky v hodnotě vyšší než […] EUR ročně budou nově oceněny a retailové obchody a obchody v oblasti veřejných financí budou prováděny pouze s klienty, jejichž rating bude minimálně […] (45). Tyto závazky zajišťují, že obchody budou vedeny obezřetně a dotčené podniky se nebudou řídit žádnými strategiemi riskantních obchodů. Obchody budou vedeny tak, aby bylo dosaženo vyváženého poměru mezi nezbytnou ziskovostí a patřičnou kontrolou rizik. Současně bude pomocí závazků vyloučena agresivní strategie expanze na trhu.
(149)
Komise oceňuje pozitivně dvojí účel závazků vyjádřených ve 147. a 148. bodě odůvodnění. Na jedné straně přispívají k tomu, že se zvyšují šance na odprodej, protože nejsou uskutečňovány žádné příliš riskantní obchody, a na druhou stranu snižují narušení hospodářské soutěže tím, že je omezováno agresivní chování a nové obchodování.
(150)
Podle plánu likvidace budou všechny obchodovatelné části podniku HGAA zlikvidovány nebo prodány. Rakousko rozhodně přislíbilo, že společnost HBA bude prodána do 30. června 2014 a síť SEE (jako celek nebo po částech) do 30. června 2015. Poté bude zastaveno nové obchodování a podnik HGAA trh opustí, protože veškeré činnosti budou buď zlikvidované, nebo budou transparentním způsobem prodány třetím osobám. Tento proces prodeje a likvidace přispívá výraznou měrou k omezení narušení hospodářské soutěže, která jsou způsobena podporou, protože podnik HGAA jako takový z trhu zmizí.
(151)
Podle názoru Komise ospravedlňuje stále nestabilní situace na finančních trzích, zejména v zemích SEE, skutečně dlouhou lhůtu (30. června 2015) pro prodej subjektů v těchto zemích. Komise konstatuje, že obchody v Rakousku byly již prodány, a že, pokud prodej nebude dokončen do 30. června 2014, budou zlikvidovány i tyto obchody.
(152)
Úhrnem Komise konstatuje, že se zbývající bilanční suma a rizikově vážená aktiva podniku HGAA sníží do roku 2017 zhruba o 85 % (pokud se prodej uskuteční podle plánu).
(153)
Navíc k těmto dalekosáhlým opatřením přislíbilo Rakousko, že zakáže odkazy na státní podporu pro účely reklamy a agresivní obchodní praktiky. Komise také vítá zákaz převzetí, který zajistí, že státní podpora nebude využita k převzetí soutěžitele, nýbrž bude sloužit svému stanovenému účelu, a sice k financování procesu likvidace.
(154)
Komise s politováním konstatuje, že Rakousko splnilo své závazky, které dalo v rámci rozhodnutí o záchraně z prosince 2012, jen zčásti. Nedodržení některých těchto závazků, které měly pouze omezené trvání, bude však podle názoru Komise vyváženo plným rozdělením a likvidací banky.
(155)
S přihlédnutím k závazkům a s ohledem na přiměřenost vlastního příspěvku a sdílení zátěže uvedené ve 122. až 138. bodě odůvodnění zastává Komise názor, že existují dostatečné záruky pro to, aby případná narušení hospodářské soutěže byla navzdory vysoké částce podpory poskytnuté podniku HGAA omezena.
ZÁVĚRY
(156)
S ohledem na závazky Rakouska dospěla Komise k závěru, že strategie likvidace je v souladu se sdělením o restrukturalizaci, podpora na likvidaci je omezena na nezbytné minimum a narušení hospodářské soutěže jsou udržována na co nejnižší úrovni. Tato podpora na likvidaci je tudíž podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Státní podpory představují následující opatření:
a)
rekapitalizace ve výši 900 milionů EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám;
b)
rekapitalizace ve výši 450 milionů EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám;
c)
záruky ve výši 1,35 miliardy EUR v rámci režimu mimořádné podpory určené bankám;
d)
záruka na aktiva ve výši 100 milionů EUR;
e)
záruka na aktiva ve výši 200 milionů EUR;
f)
rekapitalizace ve výši 500 milionů EUR;
g)
státní záruka na druhořadé kapitálové nástroje tier 2 s nominální hodnotou 1 miliarda EUR;
h)
možný budoucí kapitál pro likvidaci podniku HGAA ve výši až 5,4 miliardy EUR;
i)
možná budoucí likvidita pro likvidaci podniku HGAA ve výši až 3,3 miliardy EUR.
2. Státní podpory uvedené v odstavci 1 jsou s ohledem na závazky uvedené v příloze slučitelné s vnitřním trhem.
Článek 2
Rakousko zaručuje, že plán likvidace, který byl předložen dne 29. června 2013 a doplněn dne 27. srpna 2013, včetně závazků uvedených v příloze, bude proveden v plném rozsahu.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.
V Bruselu dne 3. září 2013.
SKLEP KOMISIJE
z dne 3. septembra 2013
o državni pomoči SA.32554 (09/C)
Pomoč za prestrukturiranje skupini Hypo Group Alpe Adria, ki jo izvaja Avstrija
(notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 5648)
(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2014/341/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1),
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
(1)
Skupina Hypo Alpe Adria Group (v nadaljnjem besedilu: HGAA ali banka) je decembra 2008 od Republike Avstrije prejela 900 milijonov EUR za povečanje svojega temeljnega kapitala (Partizipationskapital (2)) v okviru avstrijskega programa pomoči bančnemu sektorju (v nadaljnjem besedilu: program pomoči bančnemu sektorju) (3).
(2)
Avstrija je 29. aprila 2009 Komisiji predložila načrt za uspešno poslovanje HGAA.
(3)
Komisija je s svojim sklepom z dne 12. maja 2009 v zadevi N 254/2009 (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka iz leta 2009) (4) začela formalni postopek preiskave v skladu s členom 16 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (5) in izrazila pomisleke glede združljivosti pomoči za prestrukturiranje, ki jo je Nemčija decembra 2008 dodelila večinskemu delničarju HGAA BayernLB, z notranjim trgom. V istem sklepu je Komisija podvomila, da je HGAA načeloma zdrava banka.
(4)
HGAA je bila nacionalizirana 23. decembra 2009. V zvezi s tem je Komisija v svojem sklepu z dne 23. decembra 2009 v zadevah C 16/2009 in N 698/2009 (6) (v nadaljnjem besedilu: sklep o reševanju iz decembra 2009) začasno odobrila več ukrepov pomoči na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) do predložitve verodostojnega načrta prestrukturiranja HGAA Komisiji. V istem sklepu je Komisija razširila formalni postopek preiskave na dodatne ukrepe pomoči, ki jih je Avstrija dodelila HGAA.
(5)
Komisija je 22. junija 2010 nadalje razširila formalni postopek preiskave, zlasti ker pregledani načrt prestrukturiranja HGAA, ki je bil predložen 16. aprila 2010, ni dokazal, da bo banka lahko ponovno vzpostavila uspešno poslovanje ali zagotovila ustrezno porazdelitev bremena in zadostno stopnjo ublažitve izkrivljanja konkurence. Komisija je poleg tega podaljšala odobritev pomoči, ki jo je v sklepu o reševanju iz decembra 2009 začasno razglasila za združljivo z notranjim trgom, in sicer dokler ne bo končala s pregledom načrta prestrukturiranja HGAA (v nadaljnjem besedilu: sklep o podaljšanju iz leta 2010) (7).
(6)
Avstrija je 29. decembra 2010 priglasila dodaten ukrep v korist HGAA v obliki jamstva za sredstva v znesku 200 milijonov EUR. Ta ukrep pomoči je bil odobren s Sklepom Komisije z dne 19. julija 2011 v zadevah SA.32172 (2011/NN) in SA.32554 (2009/C) (8) (v nadaljnjem besedilu: sklep o reševanju iz julija 2011).
(7)
Komisija je 7. februarja 2011 obvestila Avstrijo in Nemčijo, da bosta zadeva N 698/2009 (9) v zvezi s HGAA in zadeva C 16/2009 v zvezi z BayernLB obravnavani v ločenih postopkih. Pozneje je bil postopek v zvezi s HGAA vpisan pod številko zadeve SA.32554 (2009/C). Ta sklep se nanaša samo na zadevo SA.32554 (2009/C).
(8)
Avstrija je 21. aprila 2011 predložila nov načrt prestrukturiranja HGAA.
(9)
Avstrija je 3. decembra 2012 priglasila dodaten ukrep pomoči v korist HGAA v obliki kapitalskega vložka, ki ga je Republika Avstrija izvedla prek navadnih delnic, in državnega jamstva za podrejene dolžniške instrumente, ki naj bi jih izdala HGAA. Priglasitev je vsebovala seznam zavez za HGAA. Navedeni ukrepi so bili začasno odobreni s Sklepom Komisije z dne 5. decembra 2012 v zadevi SA.32554 (2009/C) (10) (v nadaljnjem besedilu: sklep o reševanju iz decembra 2012). Komisija je ukrepe odobrila zaradi določenih zavez, ki jih je predložila Avstrija. Vendar pa je Avstrija le delno spoštovala navedene zaveze.
(10)
Avstrija je 5. oktobra 2012 vložila tožbo za razglasitev ničnosti Sklepa Komisije z dne 25. julija 2012 v zadevi SA.28487 (C 16/2009 ex N 254/2009) (11) (ki je bil pozneje razveljavljen in nadomeščen s Sklepom Komisije z dne 5. februarja 2013 (12)) v zvezi z BayernLB (v nadaljnjem besedilu: sklep o BayernLB).
(11)
Postopek je podrobno opisan v sklepu o začetku postopka iz leta 2009, sklepu o reševanju iz decembra 2009, sklepu o podaljšanju iz leta 2010, sklepu o reševanju iz julija 2011 in sklepu o reševanju iz decembra 2012.
(12)
Avstrijski organi in službe Komisije so med julijem 2010 in avgustom 2013 na več sestankih, telefonskih konferencah in drugih oblikah izmenjave informacij razpravljali o različnih načrtih prestrukturiranja HGAA in njihovih spremembah.
(13)
Avstrija je 29. junija 2013 priglasila načrt prestrukturiranja, ki predvideva likvidacijo HGAA in je bil pozneje dopolnjen s podatki, predloženimi 27. avgusta 2013.
2. OPIS
2.1 UPRAVIČENEC
(14)
HGAA je mednarodno dejavna finančna skupina s sedežem v Celovcu na Avstrijskem Koroškem, od koder nadzoruje in usmerja svoje bančne dejavnosti in dejavnosti lizinga, vključno z delom za likvidacijo, prek Hypo Alpe Adria Bank-International (v nadaljnjem besedilu: HBInt). HBInt opravlja osrednje funkcije skupine, vključno z nadzorovanjem skupine, skupinskim računovodstvom, splošnim obvladovanjem tveganj, pravnimi zadevami in skladnostjo, upravljanjem likvidnosti, izdajanjem vrednostnih papirjev ter refinanciranjem hčerinskih družb HGAA.
(15)
Konec leta 2012 je skupna bilanca stanja HGAA znašala 33,8 milijarde EUR, njena tveganju prilagojena aktiva pa približno 21 milijard EUR.
(16)
HGAA je v popolni lasti Republike Avstrije (13).
(17)
HGAA je bila 31. decembra 2008 prek svojih bančnih in/ali lizing hčerinskih družb prisotna v dvanajstih državah, in sicer v Avstriji, Sloveniji, Italiji, Nemčiji, na Madžarskem, v Bolgariji, na Hrvaškem, v Srbiji, Bosni in Hercegovini, Črni gori, Ukrajini ter Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji (v nadaljnjem besedilu: NJRM).
(18)
Trenutno ima HGAA v Avstriji hčerinsko družbo HBA. Dejavna je tudi v Sloveniji (prek hčerinske družbe HBS in lizing družbe HLS), na Hrvaškem (prek HBC in integrirane lizing družbe HAALC), v Bosni in Hercegovini (prek dveh bančnih subjektov HBFBiH in v Republiki srbski HBRS, ki vključuje lizing družbo HLRS), v Srbiji (prek HBSE) ter Črni gori (prek HBM) (v nadaljnjem besedilu: države jugovzhodne Evrope).
(19)
Začet je bil postopek likvidacije za veliko industrijskih deležev banke in finančnih hčerinskih družb. Italijanska HBI je nove posle ustavila do 1. julija 2013. Druge hčerinske družbe v postopku likvidacije so hrvaška lizing družba (HLC) in hrvaška enota za likvidacijo, ki izvira iz prenesenih bančnih sredstev (H-ABDUCO), avstrijska lizing družba (HLA), nemška lizing družba (HLG), v Črni gori lizing družba (HLA) in enota za likvidacijo, ki izvira iz prenesenih bančnih sredstev (HDM), madžarska lizing družba (HLHU), bolgarska lizing družba (HLBG), lizing družba v NJRM (HLMK), lizing družba v Ukrajini (HLUA), v Bosni in Hercegovini lizing družba HETA BiH in enota za likvidacijo, ki izvira iz prenesenih bančnih sredstev (BORA), lizing družbi HLSE in HRSE v Srbiji, TCK in TCV v Sloveniji, ki sta dva subjekta, ki izvirata iz prenesenih bančnih dejavnosti in dejavnosti lizinga, ter lizing družba HLI v Italiji (14). Alpe Adria Privatbank v Lihtenštajnu je bila že likvidirana.
(20)
V naslednjih uvodnih izjavah so našteti subjekti, ki so še dejavni.
(21)
Avstrijska hčerinska družba HBA je dejavna v segmentih poslovanja s prebivalstvom, podjetji in ustanovami. Ponuja vse klasične storitve univerzalne banke. HBA, ki je regionalno osredotočena na Koroško in ima podružnice na Dunaju in v Salzburgu, ima v Avstriji tržni delež skoraj […] (15) %, če se meri v sredstvih, in […] % v vlogah.
(22)
V Sloveniji je skupina prisotna z banko HBS (tržni delež približno […] % v sredstvih in […] % v vlogah). Lizing družba HLS pa se osredotoča na dejavnosti zakupa premičnih sredstev in izbranih nepremičnin.
(23)
Hrvaška HBC je univerzalna banka (tržni delež približno […] % v sredstvih in […] % v vlogah). HAALC opravlja dejavnosti lizinga in ima tržni delež približno […] % v novih finančnih sredstvih.
(24)
V Bosni in Hercegovini delujeta dve banki, in sicer HBRS v Republiki srbski (tržni delež približno […] % v sredstvih in […] % v vlogah) ter HBFBiH v Federaciji Bosne in Hercegovine (s tržnim deležem […] % v sredstvih). Lizing družba HLRS, ki je v lasti HBRS, ima tržni delež približno […] % v novih finančnih sredstvih.
(25)
HBM v Črni gori ima tržni delež […] % v sredstvih. Posli lizinga banke imajo tržni delež […] %.
(26)
Srbska HBSE se osredotoča na zasebni in poslovni segment (tržni delež približno […] % v sredstvih in […] % v vlogah).
2.2 UKREPI POMOČI
December 2008 - ukrepi BayernLB in ukrepi države v okviru avstrijskega programa pomoči bančnemu sektorju
(27)
Leta 2008 je HGAA prejela pomoč od svojih takratnih delničarjev BayernLB in Republike Avstrije.
-
Decembra 2008 je HGAA prejela 700 milijonov EUR od svojega takratnega večinskega delničarja BayernLB, ki je v istem mesecu sam prejel državno pomoč od Svobodne dežele Bavarske.
-
HGAA je 29. decembra 2008 od Republike Avstrije prejela 900 milijonov EUR za povečanje svojega temeljnega kapitala (Partizipationskapital) prvega reda in likvidnostno jamstvo v znesku 1,35 milijarde EUR za izdajanje obveznic, oboje na podlagi programa pomoči bančnemu sektorju.
December 2009 - dokapitalizacija s strani države in državna jamstva
(28)
Ko je bila HGAA nacionalizirana, je prejela naslednje ukrepe pomoči:
-
začasno jamstvo za sredstva v znesku 100 milijonov EUR, ki ga je dodelila Avstrija pod pogoji za banke v težavah v okviru programa pomoči bančnemu sektorju,
-
dokapitalizacijo s strani Avstrije pod pogoji za banke v težavah v okviru programa pomoči bančnemu sektorju, in sicer v znesku 450 milijonov EUR.
Januar 2011 - jamstvo za sredstva
(29)
Zaradi dodatne potrebe po odpisih je Avstrija skupini HGAA odobrila jamstvo za sredstva v znesku 200 milijonov EUR za obdobje od 31. decembra 2010 do 30. junija 2013.
December 2012 - dokapitalizacija s strani države in državno jamstvo
(30)
V skladu z odločitvijo avstrijskega nadzornega organa je morala skupina HGAA do 31. decembra 2012 izpolniti zahtevo po povečanju deleža kapitala na 12,04 %. Zato je HGAA od avstrijskih organov prejela:
-
sredstva za dokapitalizacijo v višini 500 milijonov EUR v obliki delnic in
-
državno jamstvo za podrejene instrumente kapitala drugega reda v nominalni vrednosti 1 milijarde EUR.
(31)
Banka in doslej odobreni ukrepi pomoči so podrobno opisani v uvodnih izjavah od (17) do (19) sklepa o začetku postopka, uvodnih izjavah od (13) do (15) in (27) do (40) sklepa o reševanju iz decembra 2009, uvodnih izjavah od (15) do (19) sklepa o reševanju iz julija 2011 ter uvodnih izjavah od (10) do (12) sklepa o reševanju iz decembra 2012.
2.3 DODATNI UKREPI POMOČI, KI ŠE NISO BILI DODELJENI
(32)
Načrt prestrukturiranja za obdobje 2013-2017 predvideva dodatne potrebe po kapitalu za likvidacijo enote v višini približno 2,6 milijarde EUR v osnovnem primeru, 4,7 milijarde EUR v pesimističnem primeru in 5,4 milijarde EUR v najslabšem primeru. Ob predpostavki, da bo kapital zagotovljen v likvidni obliki, bi potrebe HGAA po dodatnih likvidnih sredstvih do leta 2017 v osnovnem primeru znašale 2,5 milijarde EUR, v izjemnem pesimističnem primeru pa bi po ocenah dosegle 3,3 milijarde EUR. (Če ukrepi ne bodo dodeljeni v likvidni obliki, bodo morda potrebni ukrepi v zvezi z likvidnostjo v višjem znesku.)
(33)
Avstrija je Komisijo iz preventivnih razlogov prosila za odobritev ukrepov državne pomoči, ki bi bili lahko potrebni za zadovoljitev potreb po dodatnem kapitalu ali likvidnih sredstvih, da bi se lahko izpolnile vse zakonske zahteve ali pokrile izgube. Morebitna dodelitev kapitala bo omejena na znesek, potreben za izpolnitev minimalnih regulativnih kapitalskih zahtev, ki jih mora potrditi pristojni nadzorni organ.
2.4 PRISPEVEK NEKDANJIH DELNIČARJEV HGAA
(34)
Skupina HGAA je imela pred nacionalizacijo naslednje lastnike: BayernLB (67,08 %), zvezna dežela Koroška prek Kärntner Landesholding (12,42 %), Grazer Wechselseitige Versicherung AG (v nadaljnjem besedilu: GRAWE) (20,48 %) in Mitarbeiterstiftung Hypo Alpe Adria (0,02 %).
(35)
Vsi lastniki so svoje delnice prodali Avstriji po simbolični ceni 1 EUR in se s tem odpovedali svojim pravicam delničarjev.
(36)
BayernLB se je odpovedal vsem svojim pravicam delničarjev, vključno z obstoječim Ergänzungskapital (kapital drugega reda) v HGAA v višini 300 milijonov EUR, in skupino HGAA oprostil obveznosti vračila 525 milijonov EUR obstoječih kreditnih linij, ki so ji bile dodeljene v preteklosti (16).
(37)
Da bi zagotovil likvidnost HGAA, je BayernLB ponovno izdal bančno kreditno linijo, ki je potekla decembra 2009, v višini […] EUR. Poleg tega je bilo dogovorjeno, da bo HGAA do 31. decembra 2013 obdržala obstoječa finančna sredstva znotraj skupine v višini […] EUR, ki jih je prejela od BayernLB. V letu 2014 bi BayernLB v skupini HGAA pustil finančna sredstva v višini […] EUR, v letu 2015 pa […] EUR. Avstrija bo jamčila za navedene zneske v primeru razdelitve skupine HGAA ali v primeru, da bo sprejet drug ekonomsko primerljiv ukrep, ki ne bo zagotovil uspešnega poslovanja HGAA (17).
(38)
BayernLB je leta 2008 v HGAA že vložil kapital v višini 700 milijonov EUR, ki ga je skupina od takrat v celoti porabila, saj je z njim krila izgube.
(39)
Družba GRAWE je vpisala nekonvertibilni temeljni kapital prvega reda (Partizipationskapital) v višini 30 milijonov EUR, za katerega se leta 2013 v primeru dobička začnejo izplačevati dividende v višini 6 % na leto. Na podlagi odločitve Republike Avstrije z dne 30. maja 2011 je bila nominalna vrednost navedenega kapitala znižana na 9 milijonov EUR po razporeditvi izgube (Kapitalschnitt).
(40)
Družba GRAWE je prispevala tudi 100 milijonov EUR v obliki likvidnih sredstev do 31. decembra 2013. Likvidna sredstva so bila v celoti zavarovana (50 milijonov EUR z avstrijskimi kritimi obveznicami, preostalih 50 milijonov EUR pa z drugimi sredstvi, ki izpolnjujejo pogoje za izdajo kritih obveznic).
(41)
Koroška je decembra 2009 prispevala k reševanju prek:
-
dokapitalizacije v znesku 200 milijonov EUR, ki je bila izvedena v dveh delih: Koroška je kapital drugega reda v višini 50 milijonov EUR pretvorila v Partizipationskapital prvega reda v višini 31 milijonov EUR in vložila 150 milijonov EUR v obliki kapitala Partizipationskapital. V primeru dobička se bodo za Partizipationskapital v poslovnem letu 2013 začele izplačevati 6-odstotne dividende. Partizipationskapital v skupnem znesku 181 milijonov EUR, ki je bil vložen na začetku, se je zaradi zmanjšanja kapitala (Kapitalschnitt) znižal na približno 55 milijonov EUR,
-
ukrepov v zvezi z likvidnostjo v višini približno 200 milijonov EUR, ki jih je zvezna dežela Koroška zagotovila v okviru obstoječih poslovnih odnosov.
(42)
Spodnja razpredelnica prikazuje prvotne zneske kapitala Partizipationskapital v HGAA (vsi v HBInt) in njegov sedanji znesek. Opozoriti je treba, da Partizipationskapital nima glasovalnih pravic. Vse delnice z glasovalnimi pravicami so v lasti Republike Avstrije.
Razpredelnica 1
Pregled zneskov kapitala Partizipationskapital
Partizipationskapital nekdanjih delničarjev
Prvotni znesek (v EUR)
Po zmanjšanju kapitala in drugih ukrepih (pretvorba itd.)
GRAWE
30 000 000
9 170 369
Zvezna dežela Koroška
30 772 982
9 406 653
Zvezna dežela Koroška
150 000 000
45 851 845
Vmesna vsota
210 772 982
64 428 867
Republika Avstrija
900 000 000
275 111 073
Skupaj
1 110 772 982
339 539 940
(43)
HGAA je ponovno odkupila več hibridnih in drugih instrumentov kapitala precej pod nominalno vrednostjo ali jih v celoti preklicala ter s tem povečala svoj lastni kapital. Aprila 2012 je opravila posel, zaradi katerega se je njen kapital prvega reda povečal za 153 milijonov EUR. Avgusta 2012 je HGAA preklicala nekaj hibridnih instrumentov in s tem ustvarila dodatnih 23,5 milijona EUR kapitala. Decembra 2012 je ponudila odkup drugih instrumentov kapitala in s tem ustvarila izredni dobiček v višini […] EUR.
(44)
Poleg tega imetniki instrumentov lastnih sredstev (Partizipationskapital in drugi hibridni instrumenti kapitala) zaradi izgub HGAA niso prejeli nobenih dividend ali kuponov, ki bi jih prejeli v primeru dobička. Zato bi lahko HGAA v letih 2009 in 2010 ohranila več kot […] EUR.
2.5 VZROKI ZA TEŽAVE SKUPINE HGAA
(45)
Težave HGAA so predvsem posledica agresivne strategije za rast na podlagi ugodnega financiranja z državnimi jamstvi.
(46)
HGAA se je preveč zanašala na hitro rast in dohitevanje na trgih v državah jugovzhodne Evrope. Predvsem v obdobju 2000-2007 je vstopila na veliko novih trgov. Zato se je bilančna vsota HGAA povečala z 9,8 milijarde EUR 31. decembra 2002 na 43,3 milijarde EUR 31. decembra 2008.
Razpredelnica 2
Širitev HGAA, po državah in poslovnih področjih
(47)
Strategijo širjenja so omogočili ugodni stroški financiranja HGAA zaradi državnih jamstev zvezne dežele Koroške (Ausfallshaftung), ki so se zvišala s 4,9 milijarde EUR 31. decembra 2002 na 20,7 milijarde EUR 31. decembra 2009. Zaradi dostopa do ugodnega financiranja je HGAA zapostavila ustvarjanje lokalnih vlog.
(48)
Hitro povečanje bilance stanja na trgih jugovzhodne Evrope je skupaj z ugodnim financiranjem z državnimi jamstvi ustvarilo kratkoročne dobičke. HGAA je med letoma 2002 in 2006 vsako leto ustvarila dobiček, razen v letu 2004. Vendar je poslovni model zakril tveganja, povezana z zmanjšanjem kakovosti sredstev in financiranjem, zato banka ni ustrezno prenovila in razvila postopkov notranjega nadzora in obvladovanja tveganj, ki bi jih po razširitvi potrebovala za zadovoljitev svojih spremenjenih potreb. Ker so strategijo banke poganjali premisleki o obsegu poslovanja in je zato veliko tvegala zlasti pri projektih v nepremičninskem in turističnem segmentu, je sistemsko napačno presojala gospodarska in poslovna tveganja. Zaradi pomanjkanja ustreznih mehanizmov nadzora je banka postala tudi dovzetna za goljufije, kar je imelo za posledico več kazenskih preiskav. Sčasoma je njen portfelj postal obremenjen z znatnim deležem slabih posojil, delno zaradi pomanjkanja ustreznega zavarovanja. V veliko primerih se je izkazalo, da je povezana zavarovanja težko ali nemogoče prodati, zato so bili potrebni veliki odpisi.
(49)
Poleg tega je banka mnogim svojim maloprodajnim podjetjem ter malim in srednje velikim podjetjem (v nadaljnjem besedilu: MSP) v državah jugovzhodne Evrope dodelila posojila v evrih ali švicarskih frankih, s tem pa se je izpostavila dodatnim tveganjem neplačila. Zaradi poznejšega povečanja vrednosti predvsem švicarskega franka glede na lokalne valute so se navedena tveganja delno uresničila.
(50)
Čeprav je takrat ostala znotraj predpisanih meja, je banka poslovala z nezadostnim kapitalom glede na njen profil tveganj zaradi ciljne skupine strank in portfelja sredstev. Navedeni dejavnik je postal težava skoraj takoj, ko je banka doživela negativen preobrat. Izračun iz predloženega načrta likvidacije kaže, da bi imela banka od leta 2013 negativen delež kapitala prvega reda […] in negativen delež skupnih lastnih sredstev […], če ne bi prejela ukrepov pomoči. Navedeni izračun je izmišljen, saj bi bilo treba v navedenem primeru še prej drastično zmanjšati poslovanje banke ali jo likvidirati. Avstrija meni, da bi likvidacija lahko imela učinke na stabilnost finančnega sistema v Avstriji, zlasti zaradi jamstev za obveznosti, ki jih je prevzela zvezna dežela Koroška, in da bi se ti učinki v takšnem scenariju lahko uresničili tudi v državah jugovzhodne Evrope, kjer ima HGAA znaten tržni delež.
(51)
Banka je prepozno spoznala, da je njen poslovni model neustrezen, in se je prepočasi odzvala, delno zaradi zapletene strukture skupine in težav pri upravljanju takšne velike in raznolike skupine.
(52)
Tudi v začetku leta […] je kakovost sredstev, povezana z novimi posli, ostala problematična, marže pa nezadostne, če se upoštevajo ustrezni stroški tveganja in kapitala.
(53)
Predhodno predloženi načrti prestrukturiranja niso dokazali, da bi lahko HGAA samostojno uspešno poslovala.
(54)
Poleg tega dokumenti, ki jih je predložila Avstrija in na katerih temelji ta sklep (18), vključujejo osnovne scenarije načrta prestrukturiranja, ki predvidevajo negativne poslovne rezultate skupine v celotnem obdobju 2013-2017 in določajo potrebo po dodatnem kapitalu v višini […] EUR. Tudi „primer upravljanja“, ki ne vključuje ustreznih ukrepov za omejevanje morebitnih izkrivljanj konkurence, kaže, da bi skupina lahko ponovno vzpostavila skromno donosnost ([…]) šele leta 2017, pred tem pa bi imela izgube. Poleg tega v navedeni napovedi niso vključeni morebitni stroški podaljšanja jamstev na čas po letu 2013.
2.6 DELNO SPOŠTOVANJE ZAVEZ
(55)
Komisija je v sklepu o reševanju iz decembra 2012 odobrila ukrepe, ki jih je priglasila Avstrija, zaradi določenih zavez, ki jih je sprejela država članica in katerih namen je bil zagotoviti, da bo izkrivljanje konkurence čim bolj omejeno. Cilj zavez je bil omejiti poslovne dejavnosti banke, npr. v smislu stopenj donosnosti, kategorij tveganja v zvezi s strankami in ročnosti, ter s tem prispevati k omejitvi tveganega vedenja in možnosti za širitev poslovanja v škodo konkurentov.
(56)
Januarja 2013 je Avstrija Komisijo obvestila, da banka zaradi gospodarskih razlogov ni mogla spoštovati vseh navedenih zavez v zvezi z nekaterimi od njenih hčerinskih družb. Avstrija je navedla predvsem omejitev v zvezi s posojili v tujih valutah, omejitve poslov v zvezi z javnimi financami in kreditnega poslovanja s podjetji na stranke z bonitetno oceno […] ter trdila, da jih ni bilo mogoče izvesti v državah jugovzhodne Evrope, za HBA pa je navedla, da ni bilo mogoče omejiti obveznosti glede javnih financ na […].
3. NAČRT ZA LIKVIDACIJO
(57)
Avstrija je 29. junija 2013 predložila načrt za likvidacijo, v skladu s katerim bo HGAA nadzorovano likvidirana, pri čemer bo na voljo dovolj časa za prodajo potencialno uspešnih sredstev, ostali deli pa bodo sčasoma ukinjeni.
(58)
V skladu z načrtom za likvidacijo se bo bilančna vsota HGAA zmanjšala za 85 %, in sicer s 43,3 milijarde EUR konec leta 2008 na 6,56 milijarde EUR leta 2017. V istem obdobju se bo njena tveganju prilagojena aktiva zmanjšala za 85 %, in sicer z 32,8 milijarde EUR konec leta 2008 na 4,75 milijarde EUR.
(59)
S ciljem izvedbe navedene likvidacije je v načrtu za likvidacijo predvidena strategija za preostale tri stebre, tj. (i) avstrijska banka (HBA); (ii) mreža v državah jugovzhodne Evrope in (iii) del za likvidacijo.
(60)
Usmerjanje postopka likvidacije bo zagotovljeno na centralni ravni skupine, kjer so bile medtem izvedene številne izboljšave, med drugim v zvezi z obvladovanjem tveganj, poročanjem, vrednotenjem zavarovanja in postopki v zvezi z ocenami (19).
(61)
Na splošno je načrt za likvidacijo osredotočen na dokončno prodajo HBA, ki se je že začela, in na povečanje privlačnosti mreže v jugovzhodni Evropi s ciljem prodaje vseh subjektov v jugovzhodni Evropi najpozneje do 30. junija 2015. Zato je Avstrija sprejela več zavez za kakršne koli nove posle, da bi zagotovila ustrezno ravnovesje med tveganjem in donosnostjo, dokler se subjekti v jugovzhodni Evropi ne prodajo.
(62)
Predvsem bo HGAA načeloma nudila samo nova hipotekarna posojila za prebivalstvo z razmerjem med posojilom in vrednostjo […] % ali več, matrika stroškov notranjega financiranja bo sorazmerna s stanjem financiranja zadevne podružnice ali hčerinske družbe in […] bo, razen izjemoma, stranki odobren samo, če ima ta stranka […].
PRODAJA DRUŽBE HBA
(63)
31. maja 2013 je bila z družbo Anadi Financial Holdings Pte. Ltd. podpisana pogodba o prodaji vseh delnic HBA, trenutno pa se pričakuje, da bo prodaja zaključena pred 31. decembrom 2013 (20).
(64)
Do zaključka prodaje bo HBA še naprej osredotočena na svoj položaj regionalne banke na Koroškem s podružnicami na Dunaju in v Salzburgu. Velikost banke se je že občutno zmanjšala in problematični portfelj v vrednosti 1,99 milijarde EUR je bil izločen pred 31. decembrom 2011. Bilanca stanja HBA je 31. decembra 2012 znašala 4,15 milijarde EUR (medtem ko je 31. decembra 2008 znašala 7,05 milijarde EUR).
MREŽA V JUGOVZHODNI EVROPI
(65)
Poslovna dejavnost mreže v jugovzhodni Evropi se je že občutno zmanjšala in se osredotočila na glavne trge in osrednje sposobnosti v Sloveniji, na Hrvaškem, v Bosni in Hercegovini, Srbiji in Črni gori. Poleg tega so bili operativni subjekti v navedenih državah razbremenjeni z izločitvijo portfelja v vrednosti 2,4 milijarde EUR, za leto 2013 pa je načrtovana nadaljnja izločitev portfelja v vrednosti […] EUR, ki čaka na odobritev lokalnih nadzornih organov. Bilančna vsota celotne mreže v jugovzhodni Evropi je 31. decembra 2012 znašala 10,11 milijarde EUR in se bo po predvidenem dodatnem prenosu portfelja nadalje znižala na manj kot […] EUR, kar je približno […] % bilančne vsote v primerjavi z njeno vrednostjo 31. decembra 2008 (14,8 milijarde EUR).
(66)
Poleg tega je bila poslovna strategija delovanja navedenih subjektov v jugovzhodni Evropi spremenjena s ciljem izboljšanja njihove možnosti za prodajo s poudarkom na manjših poslih, poslovanju s prebivalstvom in MSP. Njihova strategija financiranja se prav tako spreminja, saj si lokalni subjekti v jugovzhodni Evropi prizadevajo zagotoviti bolj lokalno financiranje, da se ne bi preveč zanašali na financiranje s strani skupine. Nove poslovne dejavnosti se že v celoti lokalno financirajo.
(67)
V Sloveniji so bančne dejavnosti osredotočene na […] in […] stranke […] s ciljem […]. […] bo občutno zmanjšana in načrtuje izstop iz […], medtem ko bo banka ostala dejavna v […].
(68)
Na Hrvaškem banka namerava […] s ciljem […]. Cilj za […] je povečanje osredotočenosti na […]. […] je osredotočena na […].
(69)
V Bosni in Hercegovini se bo povečala osredotočenost na […] v povezavi s strogim […], boljšim […] in […]. […] bo zmanjšana, poudarek pa bo ostal na […].
(70)
V Srbiji je poudarek na […] s ciljem […]. V zvezi z […] je poudarek na […] kot tudi na […]. Cilj banke je […], tudi za uspešne portfelje […].
(71)
V Črni gori se […] osredotočajo na […], medtem ko se osredotoča na […].
(72)
Cilj sprememb v osredotočenosti in poslovni strategiji bank v jugovzhodni Evropi je povečanje možnosti, da se bodo subjekti sčasoma lahko prodali. Načrt za likvidacijo predvideva, da se bo mreža v jugovzhodni Evropi prodala kot celota ali po delih do 30. junija 2015. Vsaka prodaja bo izvedena na podlagi odprtih in preglednih postopkov prodaje, pri čemer bodo imeli kupci možnost kupiti celotno mrežo ali pa njene dele.
(73)
Deli mreže v jugovzhodni Evropi, ki ne bodo prodani do 30. junija 2015, bodo takoj prenehali sprejemati nove posle in bodo preneseni v enoto za likvidacijo (21).
ENOTA ZA LIKVIDACIJO
(74)
Cilj enote za likvidacijo je čim prej zmanjšati vse subjekte in portfelje, ki bodo likvidirani.
(75)
Dejavnosti v Italiji so že v postopku likvidacije. Cilj je izvesti nadzorovan postopek likvidacije in se hkrati izogniti nenadnemu dvigovanju bančnih vlog (22).
(76)
Poleg tega del za likvidacijo zajema vse druge portfelje, ki so bili določeni za likvidacijo (vključno s subjekti, ki so ustavili nove posle, kar vključuje hčerinske družbe v Makedoniji, Ukrajini, Bolgariji, Nemčiji in na Madžarskem), ter deleže v industrijskih in turističnih družbah.
(77)
Če povzamemo, del za likvidacijo vključuje predvsem:
(i)
HBI;
(ii)
nestrateške deleže družb (na področju industrije in turizma);
(iii)
finančna sredstva za likvidacijo, in sicer (a) portfelj HBInt ter preostale obstoječe portfelje za likvidacijo in kreditne linije za refinanciranje v različnih subjektih (zlasti v HBI in državah jugovzhodne Evrope), (b) portfelje, ki so bili izločeni iz nekaterih hčerinskih družb, kot so HBI in banke ali lizing družbe v mreži v jugovzhodni Evropi, ter (c) lizing družbe, ki bodo likvidirane;
(iv)
družbi Norica in HBInt Credit Management (CM) (23).
(78)
Za leto 2017 so skupne potrebe po kapitalu (zlasti zaradi odpisov knjigovodske vrednosti subjektov, ki jih je treba prodati, ter zaradi nadaljnjih izgub različnih portfeljev in potreb po refinanciranju) ocenjene na približno 2,6 milijarde EUR v osnovnem primeru in do 5,4 milijarde EUR v izjemnem pesimističnem primeru. Načrt za likvidacijo predvideva tudi potrebe po dodatni likvidnosti, ki so odvisne od tega, ali bo kapital zagotovljen v gotovini ali v obliki jamstva. Ob predpostavki, da bo kapital zagotovljen v likvidni obliki, bi potrebe HGAA po dodatnih likvidnih sredstvih do leta 2017 v osnovnem primeru znašale 2,5 milijarde EUR, v izjemnem pesimističnem primeru pa bi po ocenah dosegle 3,3 milijarde EUR (24).
(79)
Ker pa se različne možnosti za del za likvidacijo po navedbah Avstrije še vedno proučujejo, se lahko te ocene še spremenijo. Avstrija je na primer sporočila, da raziskuje možnost ustanovitve družbe za upravljanje premoženja, ki bi HGAA omogočila, da prenese sredstva za likvidacijo na navedeni subjekt, ki bo posloval brez dovoljenja za opravljanje bančnih storitev. Takšen prenos bi vplival na čas nastanka potreb po kapitalu.
ZAVEZE AVSTRIJE
(80)
Avstrija se je zavezala, da bo zagotovila, da bo načrt za likvidacijo, ki je bil predložen 29. junija 2013 in kot je bil nazadnje spremenjen s sporočilom Avstrije z dne 27. avgusta 2013, izveden v celoti, vključno z zavezami iz Priloge, in v skladu s časovnim razporedom iz navedene priloge.
4. RAZLOGI ZA ZAČETEK POSTOPKA
(81)
Komisija opominja, da je začela formalni postopek preiskave v skladu s členom 108(2) Pogodbe v zvezi z združljivostjo pomoči za prestrukturiranje HGAA z notranjim trgom, ker je na podlagi predhodno predloženih načrtov prestrukturiranja resno dvomila, da bo lahko HGAA ponovno vzpostavila svoje dolgoročno uspešno poslovanje. Komisija je poleg tega izrazila dvom, da je zagotovljena ustrezna porazdelitev bremena in da so izkrivljanja konkurence ustrezno omejena.
(82)
Komisija je večkrat podvomila v zmožnost skupine HGAA, da ponovno vzpostavi uspešno poslovanje (25), in izrecno izrazila resne dvome glede njenega poslovnega modela (26). Komisija je izrazila tudi dvome, da bo lahko HGAA ustrezno izplačala nadomestila za svoj kapital, kar je predpogoj, ki ga mora banka izpolniti, da se lahko šteje za donosno (27). Komisija je v svojem sklepu o reševanju iz decembra 2009 od države članice že zahtevala, da razmisli o možnosti nadzorovane likvidacije banke (28).
(83)
Pri ocenjevanju uspešnosti poslovanja je Komisija izrazila zlasti dvom glede strategije financiranja (29), kakovosti sredstev (30) in struktur notranjega nadzora (31). Komisija je v uvodni izjavi 37 svojega sklepa o reševanju iz decembra 2012 izrazila dvom glede kakovosti novih poslov HGAA.
(84)
V zvezi s porazdelitvijo bremena je v sklepu o začetku postopka iz leta 2009 (32) in v sklepu o reševanju iz decembra 2009 (33) omenjena morebitna pomanjkljiva porazdelitev bremena na BayernLB in nekdanje lastnike HGAA (GRAWE in zvezna dežela Koroška). V uvodni izjavi 102 sklepa o začetku postopka iz leta 2009 je omenjena pomanjkljiva porazdelitev bremena na lastnike hibridnega kapitala HGAA.
(85)
V uvodni izjavi 41 sklepa o podaljšanju iz leta 2010 so izraženi pomisleki, ali je za kapital, ki ga je Avstrija vložila v HGAA pod pogoji avstrijskega programa, zagotovljeno zadostno nadomestilo, saj je Avstrija banko štela za načeloma zdravo in je bila banka zato deležna ugodnejših stopenj nadomestila, kot bi jih sicer imela v primeru, da bi se štela za banko v težavah.
(86)
V zvezi z izkrivljanjem konkurence je Komisija na podlagi načrtov, ki jih je Avstrija predhodno predložila, izrazila dvom, da bo obseg zmanjšanja bilančne vsote zadosten (34), in večkrat pozvala k ukrepom za odpravo izkrivljanj konkurence (35). Zaradi čedalje večjega zneska pomoči je Komisija večkrat pozvala k dodatnim ukrepom za odpravo izkrivljanj konkurence (36).
5. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI
(87)
Zainteresirane strani niso predložile nobenih pripomb.
6. PRIPOMBE AVSTRIJE
(88)
Pripombe Avstrije se nanašajo predvsem na obravnavanje državne pomoči družbi BayernLB s strani Komisije. Komisija je v svojem Sklepu z dne 25. julija 2012 v zadevi SA. 28487 (C16/2009) (37) v zvezi s pomočjo za prestrukturiranje BayernLB sklenila, da je jamstvo Republike Avstrije za likvidna sredstva v znesku 2,638 milijarde EUR, ki jih je družba BayernLB v okviru reševanja leta 2009 sklenila pustiti v HGAA, pomenilo državno pomoč v korist BayernLB, in je pozneje odobrila ta ukrep pomoči kot združljivega z notranjim trgom. Avstrija je 5. oktobra 2012 vložila tožbo (38) za razglasitev ničnosti navedenega sklepa in predvsem trdila, da Komisija ni pojasnila, zakaj bi bilo treba ukrep šteti za združljivega z notranjim trgom, ter vztrajala, da ukrep ni pomoč v korist BayernLB.
(89)
Avstrija se zavezuje, da bo zagotovila popolno spoštovanje vseh zavez iz Priloge.
7. OCENA
Pri oceni pomoči za prestrukturiranje je treba upoštevati vse zneske pomoči, dodeljene HGAA od leta 2008.
7.1 OBSTOJ POMOČI
(90)
Člen 107(1) Pogodbe določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.
(91)
Da bi ukrep veljal za državno pomoč, morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji: (i) ukrep se mora financirati iz državnih sredstev, (ii) ukrep mora dajati prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, (iii) ta prednost mora biti selektivna in (iv) ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco ter prizadel trgovino med državami članicami. Ker so ti pogoji kumulativni, morajo biti izpolnjeni vsi, da se lahko ukrep šteje za državno pomoč.
(92)
Uvodne izjave 51 do 56 odločbe, s katero je bil odobren program pomoči bančnemu sektorju, potrjujejo, da je vsak ukrep, dodeljen v okviru navedene sheme, državna pomoč. Komisija poleg tega opozarja, da je v uvodnih izjavah 48 do 53 sklepa o reševanju iz decembra 2009, uvodni izjavi 25 sklepa o reševanju iz julija 2011 in uvodni izjavi 16 sklepa o reševanju iz decembra 2012 že ugotovila, da ukrepi pomoči, navedeni v (a) in (b), izpolnjujejo pogoje iz člena 107(1) Pogodbe ter da navedeni ukrepi zato pomenijo pomoč. Komisija vztraja pri svojem mnenju, kot je pojasnjeno v nadaljevanju.
(a) Ukrepi, ki jih je zagotovila Avstrija v okviru programa pomoči bančnemu sektorju
(93)
Vsi ukrepi, dodeljeni v okviru programa pomoči bančnemu sektorju, in sicer dokapitalizacija v znesku 900 milijonov EUR ter jamstva v skupnem znesku 1,35 milijarde EUR, ki jih je banka prejela leta 2008, pomenijo pomoč, kot je določeno v uvodnih izjavah 51 do 56 odločbe o odobritvi navedenega programa.
(b) Nadaljnji ukrepi, ki jih je odobrila Avstrija
(94)
Avstrija je zunaj okvira programa pomoči bančnemu sektorju odobrila dokapitalizacijo v znesku 450 milijonov EUR, jamstvo za sredstva v znesku 100 milijonov EUR (ki je že poteklo), jamstvo za sredstva v znesku 200 milijonov EUR, povečanje kapitala za 500 milijonov EUR v obliki delnic in jamstvo za podrejene instrumente kapitala drugega reda v nominalni vrednosti 1 milijarde EUR.
(95)
Tako kapitalski vložek kot tudi jamstva so bili dodeljeni iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) Pogodbe. Dodeljeni bodo enemu podjetju, zato so selektivni. Dodeljeni so bili pod pogoji, ki jih HGAA na trgih sicer ne bi bila deležna, čemur Avstrija ne oporeka. Ker je HGAA podjetje, dejavno v finančnem sektorju, ki je odprt za intenzivno mednarodno konkurenco, lahko kakršna koli prednost, dodeljena banki HGAA iz državnih sredstev, prizadene trgovino znotraj Unije in izkrivlja konkurenco. Navedene ugotovitve so bile že predstavljene v uvodni izjavi 16 sklepa o reševanju iz decembra 2012 in so potrjene v tem sklepu.
(c) Dokapitalizacija s strani družbe BayernLB
(96)
Svobodna dežela Bavarska je leta 2008 dokapitalizirala družbo BayernLB, ki je del sredstev uporabila za dokapitalizacijo svoje hčerinske družbe HGAA. Glede na uvodno izjavo 124 odločbe o BayernLB je celotni znesek dokapitalizacije, ki ga je dodelila Svobodna dežela Bavarska, pomoč družbi BayernLB. Ker se znesek pomoči v okviru enega ukrepa ne more šteti dvakrat, Komisija ugotavlja, da dokapitalizacija HGAA s strani BayernLB ni državna pomoč v korist HGAA. Poleg tega se zdi, da je družba BayernLB v času dokapitalizacije HGAA delovala tako, da bi zavarovala svoje naložbe v hčerinsko družbo, v skladu s premisleki glede tržnega gospodarstva, in da njene odločitve za dokapitalizacijo HGAA ni mogoče pripisati državi članici.
(d) Pogojni ukrepi pomoči
(97)
Avstrija je zaprosila za odobritev ukrepov pomoči za zadovoljitev morebitnih prihodnjih potreb po kapitalu in likvidnosti, ki bi v izjemnem scenariju lahko znašale do 5,4 milijarde EUR za kapital in do 3,3 milijarde EUR za likvidnost. Navedeni morebitni prihodnji ukrepi pomoči za likvidacijo HGAA bodo dodeljeni iz državnih sredstev v smislu člena 107(1) Pogodbe. Dodeljeni bodo enemu podjetju, zato so selektivni. Ker bodo dodeljeni pod pogoji, ki jih HGAA na trgih sicer ne bi bila deležna, pomenijo prednost. Ker je HGAA podjetje, dejavno v finančnem sektorju, ki je odprt za intenzivno mednarodno konkurenco, lahko kakršna koli prednost, dodeljena banki HGAA iz državnih sredstev, prizadene trgovino znotraj Unije in izkrivlja konkurenco.
Ugotovitev glede skupnega zneska pomoči
(98)
Skupni znesek pomoči, ki jo je Avstrija dodelila banki HGAA prek povečanja kapitala, je 3,15 milijarde EUR (kar vključuje jamstva za sredstva v skupnem znesku 300 milijonov EUR, ki imajo enak učinek kot kapitalski vložek). Navedeni znesek predstavlja približno 9,6 % tveganju prilagojene aktive HGAA iz leta 2008. Poleg tega je HGAA prejela jamstva v skupnem znesku 1,35 milijarde EUR. Avstrija je zaprosila tudi za odobritev morebitnih ukrepov pomoči, ki bodo morda potrebni za kritje prihodnjih potreb po kapitalu v okviru likvidacije HGAA, ki bi v izjemnem primeru lahko znašale do 5,4 milijarde EUR, kar bi pomenilo, da bo skupni znesek pomoči v obliki kapitala in jamstev za sredstva znašal 8,55 milijarde EUR, kar je enako 26-odstotnemu tveganju prilagojene aktive. Poleg tega je Avstrija zaprosila za odobritev ukrepov v zvezi z likvidnostjo v znesku 3,3 milijarde EUR.
7.2 ZDRUŽLJIVOST POMOČI
7.2.1 Uporaba člena 107(3)(b) PDEU
(99)
Člen 107(3)(b) Pogodbe določa, da se lahko državna pomoč šteje za združljivo z notranjim trgom, če se dodeli „za odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“.
(100)
Na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe se lahko državna pomoč šteje za združljivo z notranjim trgom, če je njen namen „odpravljanje resne motnje v gospodarstvu države članice“. Komisija kljub počasnemu okrevanju gospodarstva po začetku leta 2010 še vedno meni, da so zahteve, ki morajo biti izpolnjene, da se lahko državna pomoč odobri v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe, še vedno izpolnjene, saj na finančnih trgih še vedno vlada negotovost. Komisija je julija 2013 potrdila navedeno mnenje s sprejetjem Sporočila Komisije o uporabi pravil o državni pomoči za podporne ukrepe v korist bank v okviru finančne krize od 1. avgusta 2013 dalje (39).
(101)
Avstrijska centralna banka je v preteklosti že potrdila, da je HGAA sistemsko pomembna banka za finančni trg v Avstriji in jugovzhodni Evropi, ter navedeno mnenje ponovila v svojem dopisu z dne 3. decembra 2012. Brez ukrepov pomoči bi nadzorni organi banko HGAA lahko zaprli zaradi njenega neizpolnjevanja kapitalskih zahtev.
(102)
Zaprtje banke, kot je HGAA, za katero država članica meni, da je sistemsko pomembna, bi pod takšnimi pogoji lahko neposredno vplivalo na finančne trge in s tem na celotno gospodarstvo države članice. Zato Komisija ob upoštevanju sedanjega ranljivega stanja finančnih trgov ukrepe državne pomoči v bančnem sektorju še naprej ocenjuje na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe.
7.2.2 Združljivost ukrepov pomoči
(103)
Vsi ukrepi, opredeljeni kot državna pomoč, so bili zagotovljeni v okviru prestrukturiranja in likvidacije HGAA. Sporočilo o ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja in oceni ukrepov prestrukturiranja v finančnem sektorju v sedanji krizi na podlagi pravil o državni pomoči (40) (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o prestrukturiranju) določa pravila, ki se uporabljajo za dodelitev pomoči za prestrukturiranje in likvidacijo finančnim institucijam v sedanji krizi. Glede na sporočilo o prestrukturiranju mora prestrukturiranje finančne institucije v sedanji finančni krizi, da bi bilo združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe, (i) privesti do ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja banke, (ii) vključevati ustrezen lasten prispevek upravičenca (porazdelitev bremena) in zagotoviti, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek, ter (iii) zajemati ustrezne ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence.
Ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja
(104)
Kot je Komisija navedla v sporočilu o prestrukturiranju, mora država članica predložiti obsežen načrt prestrukturiranja, iz katerega je razvidno, kako bo dolgoročno uspešno poslovanje subjekta ponovno vzpostavljeno brez uporabe državne pomoči v razumnem času in najpozneje v petih letih. Glede na točko 13 sporočila o prestrukturiranju je dolgoročno uspešno poslovanje doseženo, ko je banka sposobna samostojno konkurirati za kapital na trgu v skladu z ustreznimi regulativnimi zahtevami. Če hoče banka to doseči, mora biti sposobna kriti vse svoje stroške in zagotoviti ustrezno donosnost kapitala ob upoštevanju profila tveganja banke. V točki 14 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da dolgoročno uspešno poslovanje zahteva, da se vsaka prejeta državna pomoč sčasoma odplača ali pa se zanjo plača nadomestilo po običajnih tržnih pogojih, s čimer se zagotovi prenehanje vseh oblik dodatne državne pomoči.
(105)
Na podlagi načrtov za prestrukturiranje HGAA, ki so bili predloženi v preteklosti, ni bilo mogoče sklepati, da je ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja celotne skupine izvedljiva.
(106)
Komisija nadalje opozarja, da se bo ugodno financiranje, ki izhaja iz jamstev, ki jih ponuja Koroška, sčasoma končalo in da se je hitro dohitevanje gospodarstev jugovzhodne Evrope ustavilo.
(107)
Zato banka ne more ustrezno nadomestiti svojega kapitala ali vrniti državnega kapitala, torej ne more ponovno vzpostaviti uspešnega poslovanja do konca obdobja prestrukturiranja. Zato se zdi nemogoče, da bi HGAA lahko samostojno ponovno vzpostavila uspešno poslovanje. Komisija zato ugotavlja, da njeni dvomi glede ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja niso odpravljeni.
(108)
Kot določa točka 9 sporočila o prestrukturiranju, mora vsak načrt prestrukturiranja vključevati primerjavo z drugimi možnostmi, vključno z razdelitvijo ali pripojitvijo k drugi banki. Če ponovna vzpostavitev uspešnega poslovanja banke ni možna, je treba v načrtu prestrukturiranja pojasniti, kako bi bilo mogoče izvesti njeno pravilno likvidacijo. Točka 21 določa, da je treba v primeru, da banka ne more kredibilno ponovno začeti dolgoročno uspešno poslovati, vedno razmisliti o pravilni likvidaciji ali prodaji neuspešne banke na dražbi.
(109)
Avstrijski organi so predložili načrt za likvidacijo, ki določa strategijo za takšno pravilno likvidacijo. Predloženi načrt predvideva odprt postopek, v okviru katerega bodo operativni subjekti, avstrijska HBA (za katero je prodajna pogodba že podpisana) in mreža v jugovzhodni Evropi prodani najpozneje do konca junija 2015. Vsi ostali deli bodo vključeni v nadzorovan in pravilen postopek likvidacije. V zvezi s tem se Avstrija zavezuje, da italijanski subjekt HBI po 1. juliju 2013 ne bo izvajal novih poslov. Če operativnih enot v jugovzhodni Evropi ne bo mogoče prodati do 30. junija 2015, bodo prav tako ustavile nove posle in bodo likvidirane. S tem bo HGAA najpozneje 30. junija 2015 prenehala delovati kot dejavno podjetje v finančnem sektorju.
(110)
Prodaja operativnih subjektov bo izvedena na podlagi brezpogojnih, preglednih in odprtih postopkov, ki bodo vsem zainteresiranim udeležencem na trgu omogočili, da podajo ponudbo za subjekte. Takšni odprti postopki zagotavljajo, da je najboljša ponudba tržna cena, in s tem preprečijo, da bi kupec dobil pomoč (41). Če Komisija ugotovi, da je kupec dobil pomoč, združljivost te pomoči oceni v ločenem postopku.
(111)
Glede vprašanja, ali bi subjekti, ki bodo prodani, lahko pomenili gospodarsko kontinuiteto družbe HGAA in ali bi ukrepi pomoči zato pomenili pomoč za navedene subjekte, Komisija najprej ugotavlja, da še ni jasno, ali bo mreža v jugovzhodni Evropi prodana enemu kupcu kot celota ali pa bo več različnih kupcev kupilo dele sedanje mreže.
(112)
Pri ugotavljanju obstoja gospodarske kontinuitete bi se lahko med drugim upoštevali naslednji dejavniki: predmet prenosa, cena prenosa, identiteta delničarjev ali lastnikov podjetja, ki bo subjekt prevzelo, in prvotnega podjetja ter gospodarska logika transakcije (42).
(113)
Komisija najprej ugotavlja, da odobrena pomoč ni bila dodeljena za odpravo težav posameznih operativnih subjektov v Avstriji ali državah jugovzhodne Evrope, temveč za odpravo težav HGAA kot skupine. Nobena od hčerinskih družb v državah jugovzhodne Evrope ali HBA ni osrednji subjekt skupine HGAA, poleg tega pa so subjekti, ki bodo prodani, le del sredstev HGAA. Poleg tega se poslovni model subjektov, ki bodo prodani, razlikuje od poslovnega modela družbe HGAA, ki je bila mednarodna bančna skupina, ki se je zanašala na ugodno financiranje, zlasti na podlagi državnih jamstev Koroške, in se osredotočala na hitro širitev, pri čemer je izkoristila možnost nastajajočih trgov za dohitevanje. Financiranje hčerinskih družb v državah jugovzhodne Evrope v prihodnosti ne bo več odvisno od državnih jamstev, temveč bo temeljilo na lokalnih (in zato dražjih) sredstvih, kar bo zahtevalo bolj preudaren pristop glede marž in obvladovanja tveganj. Medtem ko se je HGAA osredotočala na večje posle in ključne stranke, se bodo subjekti, ki bodo prodani, osredotočali na posle z MSP. V praksi bodo subjekti, ki bodo prodani, usmerjeni v drugačno ciljno skupino strank.
(114)
Komisija nadalje ugotavlja, da je namen prodaje operativnih subjektov čim bolj povečati vrednost sredstev HGAA pred njeno likvidacijo, kar je v interesu njenih upnikov.
(115)
Na podlagi predmeta prenosa, dejstva, da delničarji HGAA in subjekti, ki bodo prodani, ne bodo isti, ter gospodarske logike prodajne transakcije Komisija meni, da se gospodarska dejavnost HGAA po tem, ko bodo operativni subjekti prodani in bo HGAA prenehala obstajati, ne bo nadaljevala.
(116)
Načrt za likvidacijo določa, da bodo nekatera sredstva izločena iz operativnih subjektov, ki bodo prodani. Navedena izločitev bo izboljšala sposobnost subjektov za financiranje in povprečno kakovost preostalih sredstev v bilanci stanja, s tem pa bo prispevala k tržnosti zadevnih subjektov.
(117)
V točki 21 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da je tudi ustanovitev avtonomne „dobre banke“ iz kombinacije „dobrih“ sredstev in obveznosti obstoječe banke lahko sprejemljiva pot do ponovne vzpostavitve uspešnega poslovanja, pod pogojem, da takšen novonastali subjekt ne more neupravičeno izkrivljati konkurence. V zvezi s tem bi bila ustanovitev holdinga za jugovzhodno Evropo ali prenos določenih sredstev z družbe HBInt na holding za jugovzhodno Evropo s ciljem ustvariti uspešno in tržno bančno enoto v jugovzhodni Evropi sprejemljiva rešitev (43).
(118)
Ker so stroški tveganja in oslabitve naraščali, težave glede kakovosti sredstev, ki izvira iz preostanka portfelja in novejših tveganih poslov, ni bilo mogoče rešiti ob predpostavki delujočega podjetja. Zato Komisija meni, da je načrt za likvidacijo, ki ga je predložila Avstrija in vključuje obsežen prenos problematičnih sredstev v enoto za likvidacijo, ustrezna strategija.
(119)
V zvezi s financiranjem je v načrtu za likvidacijo predvideno, da se bodo subjekti, ki bodo prodani, vse bolj osredotočali na lokalno financiranje in si prizadevali zmanjšati svojo odvisnost od financiranja podjetij, ki ga zagotavlja HGAA. Komisija pozdravlja navedeno spremembo v strategiji financiranja. Ugotavlja, da bo HGAA še naprej zavezana k financiranju subjektov, ki bodo prodani.
(120)
Poleg tega načrt za likvidacijo predvideva občutno zmanjšanje dejavnosti lizinga banke HGAA, ki so bile v preteklosti pomemben vir težav HGAA, saj imajo dejavnosti lizinga relativno nizko donosnost glede na njihove zahteve v zvezi s tveganjem in financiranjem. Navedeno zmanjšanje bo tudi pozitivno vplivalo na tržnost operativnih subjektov.
(121)
Komisija ugotavlja, da ni mogoče ponovno vzpostaviti uspešnega poslovanja HGAA in da je strategija za pravilno likvidacijo HGAA, kot jo je predlagala Avstrija, ustrezen način obravnavanja HGAA glede na to, da uspešnega poslovanja banke kot take ni mogoče ponovno vzpostaviti.
Lastni prispevek in porazdelitev bremena
(122)
V sporočilu o prestrukturiranju je navedeno, da mora upravičenec zagotoviti ustrezen lastni prispevek, da se pomoč omeji na najmanjši potrebni znesek ter zmanjšata izkrivljanje konkurence in moralno tveganje. V ta namen določa, da (i) morajo biti omejeni tako stroški za prestrukturiranje kot tudi znesek pomoči ter (ii) da je potreben znaten lastni prispevek.
(123)
Da bi se višina pomoči omejila na najnižjo potrebno, sporočilo o prestrukturiranju nadalje določa, da mora banka za financiranje prestrukturiranja najprej uporabiti svoje lastne vire. Stroškov, povezanih s prestrukturiranjem, ne bi smela kriti le država, temveč tudi tisti, ki so vlagali v banko. Navedeni cilj se doseže predvsem tako, da se izgube absorbirajo z razpoložljivim kapitalom.
(124)
Vsi prejšnji delničarji HGAA so svoje delnice prodali Republiki Avstriji po simbolični ceni 1 EUR, kar je zmanjšalo tveganje, da bodo ukrepi pomoči koristili nekdanjim delničarjem. Nekdanji lastniki so skupini HGAA zagotovili tudi kapital ali likvidna sredstva, ki so se uporabila za kritje izgub in izboljšanje likvidnosti.
(125)
Večinski delničar HGAA v času navedene prodaje je bil BayernLB. BayernLB je skupaj prispeval približno 1,5 milijarde EUR v obliki kapitala, hkrati pa se je odpovedal nadaljnjim lastninskim pravicam in tudi morebitnim nadaljnjim nadomestilom. BayernLB je skupini HGAA zagotovil tudi približno 4,3 milijarde EUR likvidnih sredstev. Poleg tega je imel BayernLB znatno izgubo zaradi odpisov, ko je prodal svoje delnice v HGAA, kar prispeva k odpravi moralnega tveganja v skladu s točko 22 sporočila o prestrukturiranju.
(126)
Komisija zato meni, da je stopnja porazdelitve bremena na nekdanjega lastnika BayernLB znatna in ustrezna.
(127)
Končni izid sedanje pravde v zvezi z odplačilom neporavnanih posojil družbi BayernLB ne bo vplival na navedeno ugotovitev. Če bo BayernLB v pravdi izgubil, bo njegova stopnja porazdelitve bremena še višja. Če pa bo BayernLB v pravdi zmagal, bo njegova stopnja porazdelitve bremena ostala taka, kot je ocenjena v tem sklepu.
(128)
Prispevek družbe GRAWE vključuje kapital in ukrepe v zvezi z likvidnostjo. Prvotni kapitalski vložek družbe GRAWE v HGAA, ki je znašal 30 milijonov EUR, je bil zmanjšan na približno 9 milijonov EUR na podlagi odločitve Republike Avstrije kot edinega delničarja banke, da dodeli kapital za absorpcijo izgub (Kapitalschnitt). GRAWE je skupini HGAA zagotovila tudi likvidna sredstva.
(129)
Na podlagi zgornjih ugotovitev Komisija meni, da je porazdelitev bremena na GRAWE zadostna.
(130)
V zvezi s Koroško Komisija meni, da je zvezna dežela Koroška prispevala k porazdelitvi bremena z vlaganjem kapitala, ki se je pozneje občutno zmanjšal zaradi zmanjšanja kapitala (Kapitalschnitt).
(131)
Na podlagi zgornjih ugotovitev Komisija meni, da je porazdelitev bremena na zvezno deželo Koroško zadostna.
(132)
Dejstvo, da je nadomestilo za Partizipationskapital za GRAWE in zvezno deželo Koroško višje kot nadomestilo za kapital, ki ga je vložil BayernLB, je upravičeno, saj je BayernLB zagotovil drugačen instrument kapitala. V nasprotju z GRAWE in zvezno deželo Koroško ni zagotovil kapitala Partizipationskapital, temveč se je enostavno odpovedal vsem pravicam, ki izhajajo iz instrumentov kapitala, in nekaj likvidnostnim sredstvom. Zato je BayernLB prevzel višjo stopnjo porazdelitve bremena, kar se zdi primerno, saj je bil prevladujoči lastnik banke HGAA, preden jo je kupila Avstrija.
(133)
Še eno odprto vprašanje je, ali je za Partizipationskapital, ki ga je v HGAA vložila Avstrija pod pogoji programa pomoči bančnemu sektorju, zagotovljeno ustrezno nadomestilo. Opozoriti je treba, da se v okviru programa pomoči bančnemu sektorju uporabljata dve različni obrestni meri, ki se plačujeta glede na to, ali je bila banka, ki prejema pomoč, banka v težavah ali načeloma zdrava banka. Avstrija je banko HGAA štela za načeloma zdravo, zato so bile stopnje nadomestila, ki jih je plačevala banka, nižje od stopenj, ki bi jih plačevala, če bi se štela za banko v težavah.
(134)
Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da preostali Partizipationskapital ostaja v HBInt, torej v delu HGAA za likvidacijo. Ker del za likvidacijo ni več dejaven na trgu in ker uspešnega poslovanja HGAA ni mogoče ponovno vzpostaviti (in bo zato HGAA likvidirana), Komisija ugotavlja, da so nizke stopnje nadomestila v tem primeru sprejemljive.
(135)
Družba Mitarbeiterstiftung Alpe Adria je bila najmanjša lastnica HGAA z 0,02-odstotnim deležem. Tudi njene delnice so bile prodane po ceni 1 EUR, ko je Republika Avstrija decembra 2009 kupila HGAA. Glede na popolno izgubo vseh pravic delničarjev brez kakršnega koli nadomestila Komisija meni, da je stopnja porazdelitve bremena ustrezna, zlasti zaradi relativno majhne velikosti deleža družbe v primerjavi z drugimi lastniki.
(136)
V zvezi z lastniki hibridnega kapitala je HGAA sprejela številne ukrepe, da bi zagotovila porazdelitev bremena z odkupom navedenih instrumentov precej pod nominalno vrednostjo ali z njihovim preklicem, kar je znatno vplivalo na kapital.
(137)
Poleg tega Komisija ugotavlja, da so dividende ali kuponi za veliko hibridnih instrumentov kapitala in instrumentov kapitala Partizipationskapital izplačani samo v primeru dobička. Ker banka v zadnjih letih ni bila donosna, imetniki navedenih instrumentov niso prejeli takšnih plačil. Poleg tega bodo izplačila dividend in kuponov omejena tudi v prihodnosti. Zato Komisija meni, da je porazdelitev bremena na imetnike navedenih instrumentov zadostna.
(138)
Zaradi navedenih razlogov Komisija ugotavlja, da načrt za likvidacijo HGAA zagotavlja ustrezno porazdelitev bremena.
Omejevanje izkrivljanja konkurence
(139)
Nazadnje oddelek 4 sporočila o prestrukturiranju zahteva, da načrt prestrukturiranja vsebuje ukrepe, ki omejujejo izkrivljanje konkurence. Takšni ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence morajo biti prilagojeni razmeram na trgih, na katerih banka upravičenka po prestrukturiranju ponovno posluje. V obravnavanem primeru je treba zagotoviti, da subjekti, ki bodo ostali dejavni na trgu, dokler ne bodo prodani, ne uporabljajo državnih sredstev, prejetih na način, ki škoduje konkurentom, in delujejo brez izkrivljanja konkurence.
(140)
V ta namen se Avstrija zavezuje k omejitvam glede poslovanja, navedenim v oddelku 4 Priloge, ki bodo zagotovile, da se pred dokončno prodajo čim bolj omeji izkrivljanje konkurence zaradi obstoja in dejavnosti operativnih subjektov.
(141)
Narava in oblika ukrepov v zvezi s konkurenco se določita na podlagi dveh meril: prvič, na podlagi višine pomoči ter pogojev in okoliščin, v katerih je bila pomoč dodeljena, in drugič, na podlagi značilnosti trgov, na katerih bo posloval upravičenec.
(142)
Komisija poudarja, da je HGAA prejela državno pomoč v višini 3,15 milijarde EUR v obliki kapitala in jamstev za sredstva ter 1,35 milijarde EUR v obliki likvidnostnih jamstev in da bi v prihodnosti lahko za namene postopka likvidacije prejela dodatno državno pomoč v višini do 5,4 milijarde EUR v obliki kapitala in 3,3 milijarde EUR v obliki likvidnostnih sredstev.
(143)
Skupni znesek pomoči v obliki kapitala in jamstev za sredstva bi znašal 8,55 milijarde EUR, kar ustreza približno 26-odstotnemu tveganju prilagojene aktive HGAA, ki je 31. decembra 2008 znašala 32,8 milijarde EUR. Torej je znesek dodeljene pomoči zelo velik in zahteva ustrezne ukrepe.
(144)
Točka 35 sporočila o prestrukturiranju določa, da morajo strukturni ukrepi, kot je odprodaja, olajšati vstop konkurentov in hkrati omogočati, da se postopek izstopa izvede v ustreznem časovnem okviru, da se ohrani finančna stabilnost.
(145)
Komisija ugotavlja, da je v načrtu za likvidacijo predvidena pravilna likvidacija, s katero bo HGAA najpozneje do 30. junija 2015 prenehala delovati na trgih kot dejaven gospodarski subjekt in bo likvidirala samo dejavnosti, ki do takrat ne bodo prodane.
(146)
V zvezi z nadaljevanjem dejavnosti subjektov v jugovzhodni Evropi do njihove prodaje je Avstrija predložila več zavez glede novih poslov, ki jih bodo opravljali navedeni subjekti, s ciljem preprečiti morebitno izkrivljanje konkurence v času do prodaje.
(147)
Komisija v zvezi s tem pozdravlja zlasti omejitve glede novih poslov, h katerim sta se zavezali Avstrija in HGAA. Po upoštevanju stroškov tveganja in stroškov financiranja naj bi se z novimi posli dosegla minimalna stopnja donosa […] % na leto. Navedena minimalna donosnost novih poslov bo zagotovila, da operativni subjekti ne bodo izvajali protikonkurenčnih praks oblikovanja cen, in hkrati prispevala k dolgoročni donosnosti teh subjektov. Banka se v istem duhu zavezuje k omejitvam glede ročnosti v novih poslih, tako da bodo spremembe ročnosti prispevale k donosnosti le v omejenem obsegu. […] (44) […]. V zvezi z […] je Avstrija sprejela dodatno zavezo glede omejitve poslovanja […] na stranke z bonitetno oceno najmanj […] in omejitve njenega obsega poslovanja na največ […] EUR. Navedena zaveza zmanjšuje tveganja, povezana z devalvacijo valute, in omejuje obseg delovanja banke v navedenem segmentu trga. Če povzamemo, navedene zaveze zagotavljajo dolgoročno uspešno poslovanje in omejujejo konkurenčnost zadevnih subjektov.
(148)
Komisija nadalje pozdravlja zaveze glede izboljšanja obvladovanja tveganj, zlasti v zvezi z vsakoletno ponovno oceno vseh izpostavljenosti, ki presegajo […] EUR, ter zavezo, da bo banka na področju poslovanja s prebivalstvom in javnih financ poslovala samo s strankami z bonitetno oceno […] (45). Navedene zaveze zagotavljajo, da bo poslovanje preudarno in da se bodo zadevni subjekti izogibali tveganim poslovnim strategijam. Pri poslovanju bodo potrebe po donosnosti uravnotežene s potrebnimi vidiki obvladovanja tveganj. Obveznosti hkrati preprečujejo izvajanje agresivne politike širitve trga.
(149)
Komisija pozdravlja dvojni namen zavez iz uvodnih izjav (147) in (148). Te zaveze prispevajo k povečanju možnosti za prodajo družbe, saj ne bo opravljala preveč tveganih poslov, poleg tega pa zmanjšujejo izkrivljanje konkurence, saj preprečujejo agresivno ravnanje in s tem omejujejo obseg novih poslov.
(150)
V skladu z načrtom za likvidacijo bodo vsi operativni deli HGAA likvidirani ali prodani. Avstrija je sprejela trdno zavezo v zvezi s prodajo HBA in mreže v jugovzhodni Evropi (po delih ali kot celoto), saj je določila, da ju je treba prodati do 30. junija 2014 oziroma najpozneje do 30. junija 2015. Po navedenem datumu se morajo končati vsi novi posli in HGAA bo izstopila s trga, ker bodo vse dejavnosti v postopku likvidacije ali ker so bile dejavnosti prodane tretji strani na pregleden način. Postopek prodaje ali likvidacije skupine HGAA bo tako znatno prispeval k omejevanju izkrivljanja konkurence zaradi pomoči, saj bo HGAA kot taka prenehala delovati na trgih.
(151)
Komisija meni, da še vedno ranljivo stanje finančnih trgov, zlasti v državah jugovzhodne Evrope, upravičuje podaljšanje roka za prodajo subjektov v navedenih državah do 30. junija 2015. Ugotavlja, da so bile dejavnosti v Avstriji že prodane in da bodo navedene dejavnosti prav tako likvidirane, če prodaja ne bo zaključena do 30. junija 2014.
(152)
Komisija na splošno ugotavlja, da se bosta preostala bilančna vsota in tveganju prilagojena aktiva HGAA do leta 2017 zmanjšali za približno 85 % (če bo prodaja izvedena v skladu z načrtom).
(153)
Poleg navedenih daljnosežnih ukrepov Komisija ugotavlja, da se je Avstrija zavezala k prepovedi oglaševanja državne podpore in prepovedi agresivnih poslovnih praks. Pozdravlja tudi prepoved prevzemov, ki zagotavlja, da se državna pomoč ne bo uporabljala za prevzem konkurentov, ampak bo služila svojemu pravemu namenu, in sicer financiranju postopka likvidacije.
(154)
Komisija obžaluje, da je Avstrija le delno spoštovala zaveze, ki jih je sprejela v okviru sklepa o reševanju iz decembra 2012. Vendar Komisija meni, da je nespoštovanje nekaterih od teh zavez, ki je trajalo le nekaj časa, izravnano s popolno razdružitvijo in likvidacijo banke.
(155)
Ob upoštevanju zavez ter primernosti lastnega prispevka in porazdelitve bremena, ki sta obravnavana v uvodnih izjavah od (122) do (138), Komisija meni, da je kljub visokemu znesku pomoči, dodeljenemu HGAA, predvidenih dovolj ukrepov za omejitev morebitnega izkrivljanja konkurence.
SKLEPNE UGOTOVITVE
(156)
Ob upoštevanju zavez, ki jih je sprejela Avstrija, je bilo sklenjeno, da je strategija za likvidacijo v skladu s sporočilom o prestrukturiranju, da je pomoč za likvidacijo omejena na najmanjši potrebni znesek in da je zagotovljeno zadostno odpravljanje izkrivljanja konkurence. Pomoč za likvidacijo je zato združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Naslednji ukrepi so državna pomoč:
(a)
dokapitalizacija v znesku 900 milijonov EUR v okviru programa pomoči bančnemu sektorju;
(b)
dokapitalizacija v znesku 450 milijonov EUR v okviru programa pomoči bančnemu sektorju;
(c)
jamstva v znesku 1,35 milijarde EUR v okviru programa pomoči bančnemu sektorju;
(d)
jamstvo za sredstva v znesku 100 milijonov EUR;
(e)
jamstvo za sredstva v znesku 200 milijonov EUR;
(f)
dokapitalizacija v znesku 500 milijonov EUR;
(g)
državno jamstvo za podrejene instrumente kapitala drugega reda v nominalni vrednosti 1 milijarde EUR;
(h)
pogojni kapital za likvidacijo HGAA v višini največ 5,4 milijarde EUR;
(i)
pogojna likvidnostna podpora v višini največ 3,3 milijarde EUR.
2. Državna pomoč iz odstavka 1 je ob upoštevanju zavez iz Priloge združljiva z notranjim trgom.
Člen 2
Avstrija zagotovi, da bo načrt za likvidacijo, ki je bil predložen 29. junija 2013 in dopolnjen 27. avgusta 2013, izveden v celoti, vključno z zavezami iz Priloge.
Člen 3
Ta sklep je naslovljen na Republiko Avstrijo.
V Bruslju, 3. septembra 2013