NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1304/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1081/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 164 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 (3) vymezuje rámec pro činnost Evropského sociálního fondu (ESF), Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu a stanoví zejména tematické cíle, zásady a pravidla pro programování, monitorování a hodnocení, řízení a kontrolu. Proto je nutné upřesnit úlohu a působnost ESF a také investiční priority související s uvedenými tematickými cíli a přijmout zvláštní ustanovení ohledně typu činností, které mohou být z ESF financovány.
(2)
ESF by měl v rámci úkolů, které mu byly svěřeny článkem 162 Smlouvy o fungování EU zlepšovat možnosti zaměstnávání pracovníků, posilovat sociální začleňování, bojovat proti chudobě, podporovat vzdělávání, dovednosti a celoživotní učení a vytvářet komplexní a udržitelné politiky aktivního začleňování, a tím by měl v souladu s článkem 174 Smlouvy o fungování EU přispívat k hospodářské, sociální a územní soudržnosti. V souladu s článkem 9 Smlouvy o fungování EU by měl ESF přihlížet k požadavkům spojeným s podporou vysoké úrovně zaměstnanosti, zárukou přiměřené sociální ochrany, bojem proti sociálnímu vyloučení a vysokou úrovní všeobecného a odborného vzdělávání a ochrany lidského zdraví.
(3)
Evropská rada na svém zasedání dne 17. června 2010 vyzvala k tomu, aby všechny společné politiky, včetně politiky soudržnosti, podpořily strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, (dále jen „strategie Evropa 2020“). Aby se zajistilo plné sladění ESF s cíli této strategie, zejména pokud jde o zaměstnanost, vzdělávání, odborné vzdělávání a boj proti sociálnímu vyloučení, chudobě a diskriminaci, měl by ESF podporovat členské státy s přihlédnutím k příslušným integrovaným hlavním směrům a příslušnými doporučeními pro jednotlivé země přijímanými podle čl. 121 odst. 2 nebo čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a případně, na vnitrostátní úrovni k národním programům reforem podloženým národními strategiemi zaměstnanosti, zprávám o vnitrostátní sociální situaci, národním strategiím pro integraci Romů a národním strategiím týkajícím se osob se zdravotním postižením. ESF by měl rovněž přispět k příslušným aspektům provádění stěžejních iniciativ, zejména pokud jde o „Agendu pro nové dovednosti a pracovní místa“, „Mládež v pohybu“ a „Evropskou platformu pro boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení“. Měl by rovněž podpořit příslušné činnosti v rámci iniciativy „Digitální agenda“ a iniciativy „Unie inovací“.
(4)
Unie se nyní potýká se strukturálními problémy vyplývajícími z hospodářské globalizace, z technologických změn a stárnutí pracovní síly a se stále častějšími nedostatky, pokud jde o dovednosti a pracovní síly v některých odvětvích a regionech. Tyto problémy se ještě zhoršily kvůli současné hospodářské a finanční krizi, jejímž důsledkem je zvýšená míra nezaměstnanosti zasahující zejména mladé lidi a jiné znevýhodněné skupiny, například migranty a menšiny.
(5)
Cílem ESF by měla být podpora zaměstnanosti, zlepšování přístupu na trh práce, přičemž musí být věnována zvláštní pozornost osobám nejvíce vzdáleným trhu práce a podpora dobrovolné mobility pracovníků. ESF by měl rovněž podporovat aktivní a zdravé stárnutí, a to i prostřednictvím inovativních forem organizace práce, kladením důrazu na zdraví a bezpečnost na pracovišti a zvyšováním zaměstnatelnosti. ESF by měl přispívat k lepšímu fungování trhů práce tím, že zlepší nadnárodní geografickou mobilitu pracovníků, a zejména by měl podporovat činnosti sítě EURES (činnosti Evropské služby zaměstnanosti), pokud jde o přijímání zaměstnanců a související informace, poradenské a konzultační služby na vnitrostátní i přeshraniční úrovni. Operace financované ESF by měly být v souladu s čl. 5 odst. 2 Listiny základních práv Evropské unie, který stanoví, že se od nikoho nesmí vyžadovat, aby vykonával nucené nebo povinné práce.
(6)
ESF by měl rovněž podporovat sociální začlenění a předcházet chudobě a bojovat s ní s cílem přerušit koloběh znevýhodnění napříč generacemi, což znamená, že je třeba mobilizovat široký rejstřík politik zaměřených na nejvíce znevýhodněné osoby bez ohledu na jejich věk, včetně dětí, chudých pracujících a starších žen. Je třeba věnovat pozornost zapojení osob žádajících o azyl a uprchlíků. ESF lze využít k posílení přístupu k dostupným, udržitelným a vysoce kvalitním službám obecného zájmu, zejména v oblasti zdravotní péče, služeb v oblasti zaměstnanosti a odborné přípravy, služeb pro osoby bez domova, mimoškolní péče, služeb v oblasti péče o děti a dlouhodobé péče. Služby, kterým je poskytována podpora, mohou být veřejného, soukromého nebo komunitního charakteru a mohou je poskytovat různé druhy poskytovatelů, tedy veřejná správa, soukromé společnosti, sociální podniky či nevládní organizace.
(7)
ESF by se měl zaměřit na řešení problematiky předčasného ukončení školní docházky, podporu rovného přístupu ke kvalitnímu vzdělání, investování do odborného vzdělávání a přípravy, zlepšení relevantnosti systémů vzdělávání a odborné přípravy na trhu práce a podporu celoživotního učení, včetně formálního a neformálního způsobu učení.
(8)
Za účelem posílení hospodářského růstu a zvýšení počtu pracovních příležitostí by se kromě těchto priorit v méně rozvinutých regionech a členských státech měla zlepšit efektivnost veřejné správy na celostátní i regionální úrovni a rovněž její schopnost fungovat na bázi spoluúčasti. Měla by se posílit institucionální kapacita zúčastněných stran, včetně nevládních organizací, které provádějí politiky zaměstnanosti, vzdělávání, odborné přípravy a sociální politiky, a to včetně oblasti boje proti diskriminaci.
(9)
Podpora v rámci investic do „komunitně vedeného místního rozvoje“ může přispět k plnění všech tematických cílů stanovených v tomto nařízení. Strategie komunitně vedeného místního rozvoje podporované z ESF by měly být inkluzivní ve vztahu ke znevýhodněným osobám žijícím na daném území, a to jak pokud jde o správu místních akčních skupin, tak pokud jde o obsah těchto strategií.
(10)
Zároveň je nezbytné podpořit rozvoj a konkurenceschopnost unijních mikropodniků a malých a středních podniků a zajistit, aby se lidé s pomocí vhodných dovedností získaných díky celoživotnímu učení dokázali přizpůsobit novým podmínkám, jako je přechod na znalostní ekonomiku, digitální agenda a přechod na nízkouhlíkové hospodářství účinněji využívající energie. Tím, že se ESF bude snažit dosáhnout svých hlavních tematických cílů, by měl přispět k řešení těchto problémů. V této souvislosti by měl ESF podporovat přechod pracovních sil z oblasti vzdělávání do zaměstnání, na ekologičtější dovednosti a pracovní místa a měl by řešit nedostatek dovedností, a to i v odvětvích účinného využívání energie, obnovitelných zdrojů energie a udržitelné dopravy. ESF by měl rovněž přispívat ke kulturním a tvůrčím dovednostem. Sociokulturní, tvůrčí a kulturní odvětví mají nepřímý význam pro plnění cílů ESF; jejich potenciál by měl být proto lépe začleněn do projektů a programování ESF.
(11)
Vzhledem k přetrvávající potřebě bojovat proti nezaměstnanosti mladých v celé Unii by v jejích nejvíce postižených regionech měla být zahájena Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Tato iniciativa by měla v těchto regionech podporovat mladé lidi, kteří nejsou v zaměstnání, ve vzdělávání ani v profesní přípravě, kteří jsou nezaměstnaní či neaktivní tím, že podpoří a urychlí provádění opatření finančně podporovaných z ESF. Navíc by v nejvíce postižených regionech k investicím z ESF měly být přiděleny dodatečné prostředky právě pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Iniciativa by tím, že se zaměřuje spíše na jednotlivé osoby než na struktury, měla doplňovat další opatření ESF a vnitrostátní opatření ve prospěch mladých lidí, kteří nejsou ve vzdělávání, v zaměstnání ani v profesní přípravě, a to i prostřednictvím provádění záruky pro mladé lidi v souladu s doporučením Rady ze dne 22. dubna 2013 o zavedení záruky pro mladé lidi (4), která stanoví, že by mladí lidé do čtyř měsíců od okamžiku, kdy se stali nezaměstnanými nebo ukončili formální vzdělání, měli obdržet kvalitní nabídku zaměstnání, dalšího vzdělávání, učňovské přípravy nebo výcviku. Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí může rovněž podporovat opatření na potírání předčasného ukončení školní docházky. Přístup k sociálním dávkám pro mladou osobu nebo její rodinu či závislé osoby by neměl být podmíněn zapojením této mladé osoby do Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
(12)
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí by měla být plně začleněna do programování ESF, avšak ve vhodných případech by měla být stanovena zvláštní ustanovení týkající se iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí s cílem dosáhnout jejích cílů. Je nutné zjednodušit a usnadnit provádění této iniciativy, zejména pokud jde o ustanovení týkající se finančního řízení a opatření související s tematickým zaměřením. S cílem zajistit, aby výsledky uvedené iniciativy byly jednoznačně viditelné a došlo k jejich sdělení, je třeba, aby byla stanovena konkrétní opatření týkající se monitorování, hodnocení, informování a zveřejňování. Do diskusí monitorovacích výborů týkajících se přípravy a provádění iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí včetně jejího hodnocení by měly být zapojeny mládežnické organizace.
(13)
ESF by měl přispět ke strategii Evropa 2020 tím, že více soustředí svou podporu na priority Unie. Minimální podíl financování kohezní politiky pro ESF je stanoven v souladu s čl. 92 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013. ESF by zejména měl více podporovat boj proti sociálnímu vyloučení a chudobě, a to prostřednictvím minimálních účelově vyčleněných přídělů ve výši 20 % celkových zdrojů ESF pro jednotlivé členské státy. Volba a počet investičních priorit pro podporu z ESF by se měly rovněž omezit v závislosti na úrovni rozvoje podporovaných regionů.
(14)
Aby se zajistilo důkladnější monitorování a hodnocení výsledků dosažených na úrovni Unie prostřednictvím opatření podporovaných z ESF, měl by být v tomto nařízení stanoven společný soubor ukazatelů výstupů a výsledků. Tyto ukazatele by měly odpovídat investičním prioritám a druhu podporovaného opatření v souladu s tímto nařízením a příslušnými ustanoveními nařízení (EU) č. 1303/2013. Tyto ukazatele by měly být případně doplněny ukazateli výsledků nebo výstupů specifickými pro jednotlivé programy.
(15)
Členské státy jsou povzbuzovány, aby podávaly zprávy o vlivu investic ESF na rovné příležitosti, rovný přístup a integraci marginalizovaných skupin v operačních programech.
(16)
S ohledem na požadavky, které se týkají ochrany údajů, spojených se sběrem a uchováváním citlivých údajů o účastnících by členské státy a Komise měly provádět pravidelné hodnocení účinnosti a dopadu podpory ESF, pokud jde o podporu sociálního začleňování a boj proti chudobě, zejména v souvislosti se znevýhodněnými osobami, jako jsou Romové. Členské státy jsou povzbuzovány k tomu, aby o iniciativách financovaných z ESF podávaly informace ve svých zprávách o vnitrostátní sociální situaci přiložených k národním programům reforem, zejména pokud jde o marginalizované komunity, jako jsou Romové a migranti.
(17)
Účinné a účelné provádění činností podporovaných z ESF závisí na řádné správě věcí veřejných a na partnerství mezi všemi příslušnými územními a socioekonomickými činiteli, přičemž je třeba zohlednit subjekty působící na regionální a místní úrovni, zejména zastřešující sdružení zastupující místní a regionální orgány, organizované občanské společnosti a hospodářské a zejména sociální partnery a nevládní organizace. Proto je nutné, aby členské státy zajistily účast sociálních partnerů a nevládních organizací na strategickém řízení ESF, a to od fáze formulování operačních programů až po fázi provádění a hodnocení výsledků ESF.
(18)
Členské státy a Komise by měly zajistit, aby provádění priorit financovaných z ESF přispělo k podpoře rovnosti žen a mužů v souladu s článkem 8 Smlouvy o fungování EU. Z hodnocení vyplynulo, že včasné a důsledné zohlednění cílů týkajících se rovnosti mužů a žen ve všech dimenzích a ve všech fázích přípravy, monitorování, provádění a hodnocení operačních programů je velmi důležité a že je zároveň třeba zajistit, aby byla přijata konkrétní opatření na podporu rovnosti žen a mužů, ekonomické nezávislosti žen, zlepšování vzdělání a dovedností a znovuzačlenění žen, které se staly obětí násilí, na trh práce a do společnosti.
(19)
V souladu s článkem 10 Smlouvy o fungování EU by provádění priorit financovaných z ESF mělo přispět k boji proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, a to tím, že osobám čelícím vícero formám diskriminace bude věnována zvláštní pozornost. Diskriminace na základě pohlaví by měla být chápána v širším slova smyslu, aby zahrnovala i jiné aspekty související s genderem v souladu s judikaturou Soudního dvora Evropské unie. Prováděním priorit financovaných z ESF by se mělo přispět k podpoře rovných příležitostí. ESF by měl podporovat plnění povinností Unie vyplývajících z Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, mimo jiné pokud jde o vzdělání, zaměstnání a přístupnost. ESF by měl také napomoci přechodu z péče v institucionálním prostředí na komunitní péči. ESF by neměl podporovat žádnou činnost, která přispívá k segregaci nebo sociálnímu vyloučení.
(20)
Podpora sociálních inovací přispívá k tvorbě politik, které budou lépe reagovat na sociální změny. ESF by měl podporovat inovativní sociální podniky a podnikatele, jakož i inovativní projekty nevládních organizací a dalších subjektů v rámci sociálního hospodářství. Pro účinnost takových politik má zásadní význam zejména zkoušení a hodnocení inovativních řešení před jejich rozšířením, a proto si zaslouží zvláštní podporu z ESF. Inovativní řešení by mohla zahrnovat rozvoj sociálních měřítek, jako je například sociální označování, prokáží-li svoji účinnost.
(21)
Významnou přidanou hodnotu představuje nadnárodní spolupráce a proto by měla být podporována všemi členskými státy s výjimkou řádně odůvodněných případů, kdy je třeba zohlednit zásadu proporcionality. Je rovněž nezbytné posílit úlohu Komise při usnadňování výměny zkušeností a koordinaci provádění příslušných iniciativ.
(22)
S cílem posilovat integrovaný a celostní přístup k zaměstnanosti a sociálnímu začleňování by měl ESF podporovat partnerství fungující napříč odvětvími a na územním základě.
(23)
K provádění strategie Evropa 2020 a dosažení jejích hlavních cílů by měla přispět mobilizace zúčastněných stran na regionální a místní úrovni. Lze použít a podporovat územní pakty, místní iniciativy pro zaměstnanost a sociální začleňování, udržitelné a inkluzivní strategie komunitně vedeného místního rozvoje v městských a venkovských oblastech a strategie udržitelného rozvoje měst, aby se do přípravy a provádění operačních programů aktivněji zapojily regionální a místní orgány, města, sociální partneři a nevládní organizace.
(24)
Nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví, že pravidla pro způsobilost výdajů mají být stanovena na vnitrostátní úrovni s některými výjimkami, pro něž je nutné určit specifická ustanovení, pokud jde o ESF.
(25)
Aby se zjednodušilo používání ESF a snížilo riziko chybovosti, a s ohledem na zvláštní charakteristiky operací podporovaných z ESF je vhodné přijmout ustanovení, která doplní nařízení (EU) č. 1303/2013 pokud jde o způsobilost výdajů.
(26)
Využívání standardních stupnic jednotkových nákladů, paušálních částek a paušálních sazeb by mělo vést ke zjednodušení pro příjemce a mělo by snížit administrativní zátěž všech projektových partnerů ESF.
(27)
Je důležité zajistit řádnou finanční správu každého operačního programu a jeho provádění co nejefektivnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem. Členské státy by měly upustit od zavádění dalších pravidel, která příjemcům znesnadňují využívání prostředků.
(28)
Členské státy a regiony by měly být motivovány k využívání ESF prostřednictvím finančních nástrojů, aby podporovaly například studenty, tvorbu pracovních míst, mobilitu pracovníků, sociální začleňování a sociální podnikání.
(29)
ESF by měl doplňovat jiné programy Unie a mezi ESF a jinými finančními nástroji Unie by se měla vytvářet úzká součinnost.
(30)
Investice do lidského kapitálu představují základní prostředek pro zajištění mezinárodní konkurenceschopnosti Unie a trvalého rozmachu jejího hospodářství. Žádný druh investice nemůže vést ke strukturálním reformám, aniž by byl doprovázen soudržnou strategií zaměřenou na rozvoj lidského kapitálu, která zabezpečí růst. Z tohoto důvodu je zapotřebí dbát na to, aby po programové období 2014-2020 finanční zdroje, které jsou určeny na zlepšování dovedností a zvyšování zaměstnanosti, umožňovaly provádět činnosti v odpovídajícím rozsahu.
(31)
Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, aby mohla vymezit standardní stupnici jednotkových nákladů a paušální částky a jejich maximální výši podle různých typů operací. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(32)
Komisi by měl být při správě ESF nápomocen výbor uvedený v článku 163 Smlouvy o fungování EU.
(33)
Jelikož se tímto nařízením nahrazuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 (5), mělo by být uvedené nařízení zrušeno. Tímto nařízením by však nemělo být dotčeno pokračování ani změny pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1081/2006 nebo jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc vztahuje ke dni 31. prosince 2013. V důsledku toho by se uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis měly na takovou pomoc nebo dotyčné operace vztahovat i po 31. prosinci 2013 až do jejich ukončení. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1081/2006 by měly zůstat v platnosti,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví úlohu Evropského sociálního fondu (ESF), včetně iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, rozsah jeho podpory, zvláštní ustanovení a druhy výdajů způsobilých pro poskytnutí pomoci.
Článek 2
Úloha
1. ESF podporuje vysokou úroveň zaměstnanosti a kvalitu pracovních míst, zlepšuje přístup na trh práce, podporuje geografickou a profesní mobilitu pracovníků a usnadňuje jejich přizpůsobování se průmyslovým změnám a změnám ve výrobním systému nutným z hlediska udržitelného rozvoje, přispívá k vysoké úrovni vzdělávání a odborné přípravy pro všechny a usnadňuje mladým lidem přechod od vzdělávání k zaměstnání, bojuje proti chudobě, zlepšuje sociální začleňování a podporuje rovnost mužů a žen, nediskriminaci a rovné příležitosti, a tím přispívá k plnění priorit Unie, pokud jde o posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti.
2. ESF plní úlohu stanovenou v odstavci 1 tím, že podporuje členské státy při dosahování priorit a hlavních cílů strategie Unie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“) a poskytuje jim dostatečnou flexibilitu k řešení jejich specifických problémů s ohledem na dosažení cílů strategie Evropa 2020. ESF podporuje tvorbu a provádění politik a činností souvisejících s jeho úlohou s přihlédnutím k příslušným integrovaným hlavním směrům a příslušnými doporučeními pro jednotlivé země přijatými podle čl. 121 odst. 2 nebo čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU a případně, na vnitrostátní úrovni, k národním programům reforem a k dalším relevantním vnitrostátním strategiím a zprávám.
3. Z ESF by měli mít prospěch lidé, včetně znevýhodněných osob, jako jsou dlouhodobě nezaměstnaní, lidé se zdravotním postižením, migranti, národnostní menšiny, marginalizované komunity a lidé všech věkových skupin, kteří čelí chudobě a sociálnímu vyloučení. ESF rovněž podporuje pracovníky, podniky, včetně subjektů sociální ekonomiky, a podnikatele a také systémy a struktury, aby se snáze přizpůsobily novým problémům, aby se mimo jiné zmírnila nerovnováha v nabídce a poptávce po dovednostech a aby se podpořila řádná správa, sociální pokrok, a provádění reforem, zejména v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, odborné přípravy a sociálních politik.
Článek 3
Rozsah pomoci
1. Podle tematických cílů stanovených v čl. 9 prvním pododstavci bodech 8, 9, 10, 11 nařízení (EU) č. 1303/2013, které odpovídají písmenům a), b), c) a d) tohoto odstavce, a v souladu se svou úlohou podporuje ESF tyto investiční priority:
a)
v rámci tematického cíle „podpora udržitelné a kvalitní zaměstnanosti a mobility pracovníků“:
i)
přístup k zaměstnání pro osoby hledající zaměstnání a neaktivní osoby, včetně dlouhodobě nezaměstnaných a osob vzdálených trhu práce, také prostřednictvím místních iniciativ na podporu zaměstnanosti a mobility pracovníků;
ii)
trvalé začlenění mladých lidí na trh práce, mimo jiné pomocí „záruky pro mladé lidi”, a to zejména těch, kteří nejsou ve vzdělávání, v zaměstnání nebo v profesní přípravě, včetně těch mladých lidí, kterým hrozí sociální vyloučení, a mladých lidí z marginalizovaných komunit;
iii)
samostatná výdělečná činnost, podnikání a zakládání firem včetně inovativních mikropodniků a malých a středních podniků;
iv)
rovnost žen a mužů ve všech oblastech, a to i pokud jde o přístup k zaměstnání a kariérní postup, sladění pracovního a soukromého života a podpora stejné odměny za stejnou práci;
v)
pomoc pracovníkům, podnikům a podnikatelům přizpůsobovat se změnám;
vi)
aktivní a zdravé stárnutí;
vii)
modernizace institucí trhu práce, jako jsou veřejné a soukromé služby zaměstnanosti a přispívání k adaptaci na potřeby trhu práce, včetně prostřednictvím opatření pro zlepšení nadnárodní mobility pracovníků a programů mobility a lepší spolupráce mezi institucemi a příslušnými zúčastněnými stranami;
b)
v rámci tematické cíle Podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a jakékoli diskriminaci:
i)
aktivní začleňování, včetně začleňování s ohledem na podporu rovných příležitostí a aktivní účast a zlepšení zaměstnatelnosti;
ii)
socioekonomická integrace marginalizovaných komunit, jako jsou Romové;
iii)
boj proti všem formám diskriminace a prosazování rovných příležitostí;
iv)
zlepšování přístupu k dostupným, udržitelným a vysoce kvalitním službám, včetně zdravotnictví a sociálních služeb obecného zájmu;
v)
podpora sociálního podnikání a profesního začlenění do sociálních podniků a sociální a solidární ekonomiky, s cílem usnadnit přístup k zaměstnání;
vi)
strategie komunitně vedeného místního rozvoje;
c)
v rámci tematického cíle „investice do vzdělávání, školení, odborné přípravy, dovedností a celoživotního učení“:
i)
omezování a prevence předčasného ukončování školní docházky a podpora rovného přístupu ke kvalitním programům předškolního rozvoje, k primárnímu a sekundárnímu vzdělávání, možnostem formálního a neformálního vzdělávání, které umožňuje zpětné začlenění do procesu vzdělávání a odborné přípravy;
ii)
zlepšování kvality a účinnosti a přístupu k terciárnímu a rovnocennému vzdělávání, zejména v případě znevýhodněných skupin, aby se zvýšila účast a úrovně dosaženého vzdělání;
iii)
zajišťování rovného přístupu k celoživotnímu učení pro všechny věkové skupiny ve formální i neformální podobě, zdokonalování znalostí, dovedností a schopností pracovníků a prosazování flexibilních metod učení, a to i prostřednictvím kariérního poradenství a validace získaných dovedností;
iv)
zvyšování významu systémů vzdělávání a odborné přípravy pro trh práce, usnadňování přechodu od vzdělávání k zaměstnání, upevňování systémů odborné přípravy a vzdělávání, zvyšování jejich kvality, a to i prostřednictvím mechanismů pro rozpoznávání schopností, uzpůsobení osnov a vytvoření a rozvoje učebních systémů zaměřených na praxi, a to i v rámci duálního vzdělávání a učňovské přípravy;
d)
v rámci tematického cíle „posilování institucionální kapacity veřejných orgánů a zúčastněných stran a efektivní veřejné správy“:
i)
investice do institucionální kapacity a efektivnosti veřejné správy a veřejných služeb na celostátní, regionální a místní úrovni za účelem reforem, zlepšování právní úpravy a řádné správy.
Tato investiční priorita je použitelná pouze v členských státech způsobilých pro podporu z Fondu soudržnosti nebo v členských státech, které mají jeden nebo více regionů úrovně NUTS 2 uvedených v čl. 90 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013;
ii)
vytváření kapacit v případě všech zúčastněných stran, které provádějí politiky vzdělávání, celoživotního učení, odborné přípravy a zaměstnanosti a sociální politiky, a to i prostřednictvím odvětvových a územních paktů za účelem podnícení reforem na celostátní, regionální a místní úrovni.
2. Prostřednictvím investičních priorit uvedených v odstavci 1 přispěje ESF rovněž k tematickým cílům uvedeným v čl. 9 prvním pododstavci nařízení (EU) č. 1303/2013, a to zejména prostřednictvím:
a)
podpory přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, které bude odolné vůči změně klimatu, bude účinně využívat zdroje a bude udržitelné z hlediska životního prostředí, prostřednictvím zlepšení systémů vzdělávání a odborné přípravy nezbytných k přizpůsobení dovedností a kvalifikací, zvyšování kvalifikace pracovníků a vytváření nových pracovních míst v odvětvích souvisejících se životním prostředím a energií;
b)
zlepšení dostupnosti, využití a kvality informačních a komunikačních technologií prostřednictvím rozvíjení počítačové gramotnosti a elektronického učení a investic do začleňování občanů do informační společnosti (e-inclusion), elektronických dovedností a souvisejících podnikatelských dovedností;
c)
posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací prostřednictvím postgraduálního studia a podnikatelských dovedností, odborné přípravy výzkumných pracovníků, vytváření sítí a partnerství mezi vysokoškolskými institucemi, výzkumnými a technologickými středisky a podniky;
d)
zvyšování konkurenceschopnosti a dlouhodobé udržitelnosti malých a středních podniků tím, že se podpoří přizpůsobivost podniků, řídících a ostatních pracovníků, zvýší se investice do lidského kapitálu a podpoří prakticky zaměřené instituce odborného vzdělávání.
Článek 4
Provázanost a tematické zaměření
1. Členské státy zajistí, aby strategie a činnosti vymezené v operačních programech byly provázány a řešily problémy vymezené v jejich národních programech reforem a případně i v dalších vnitrostátních strategiích zaměřených na boj proti nezaměstnanosti, chudobě a sociálnímu vyloučení, a rovněž v příslušných doporučeních Rady přijatých podle čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, aby přispěly k dosažení hlavních cílů strategie Evropa 2020 týkajících se zaměstnanosti, vzdělávání a zmírňování chudoby.
2. Nejméně 20 % celkových zdrojů ESF v každém členském státě je přiděleno na tematický cíl „podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a jakékoli diskriminaci“ stanovený v čl. 9 prvním pododstavci bodu 9 nařízení (EU) č. 1303/2013.
3. Členské státy usilují o tematické zaměření na základě těchto podmínek:
a)
u více rozvinutých regionů členské státy soustředí nejméně 80 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1;
b)
u přechodných regionů členské státy soustředí nejméně 70 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1;
c)
u méně rozvinutých regionů členské státy soustředí nejméně 60 % přídělů ESF pro každý operační program až na pět investičních priorit stanovených v čl. 3 odst. 1.
4. Prioritní osy uvedené v čl. 11 odst. 1 jsou z výpočtu procentních podílů uvedených v odstavcích 2 a 3 tohoto článku vyjmuty.
Článek 5
Ukazatele
1. Společné ukazatele výstupů a výsledků stanovené v příloze I tohoto nařízení a případně i specifické ukazatele pro jednotlivé programy se použijí v souladu s čl. 27 odst. 4 a čl. 96 odst. 2 písm. b) body ii) a iv) nařízení (EU) č. 1303/2013. Všechny společné ukazatele výstupů a výsledků se uvádějí u všech investičních priorit. Ukazatele výsledků stanovené v příloze II tohoto nařízení se vykazují v souladu s odstavcem 2 tohoto článku. Je-li to možné, uvádějí se údaje odděleně pro muže a ženy.
U společných ukazatelů výstupů a ukazatelů výstupů specifických pro jednotlivé programy se ukazatele výchozí hodnoty nastaví na nulu. Pokud je to z hlediska povahy podporovaných operací relevantní, nastaví se souhrnné kvantifikované cílové hodnoty těchto ukazatelů pro rok 2023. Ukazatele výstupů jsou vyjádřeny v absolutních číslech.
U společných ukazatelů výsledků a ukazatelů výsledků specifických pro jednotlivé programy, u nichž byla souhrnná kvantifikované cílová hodnota nastavena pro rok 2023, se ukazatele výchozí hodnoty stanoví na základě nejnovějších dostupných údajů nebo jiných relevantních zdrojů informací. Ukazatele výsledků specifické pro jednotlivé programy a související cíle lze vyjádřit kvantitativně nebo kvalitativně.
2 Kromě ukazatelů zmiňovaných v odstavci 1 se ukazatele výsledků uvedené v příloze II tohoto nařízení použijí na všechny operace podporované v rámci investiční priority podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) pro účely provádění iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Všechny ukazatele stanovené v příloze II tohoto nařízení jsou spojeny se souhrnnou kvantifikovanou cílovou hodnotou pro rok 2023 a s výchozí hodnotou.
3. Spolu s výroční zprávou o provádění předloží řídicí orgán elektronicky strukturované údaje pro každou prioritní osu, roztříděné podle investičních priorit. Tyto údaje se předkládají pro kategorie intervencí uvedených v čl. 96 odst. 2 písm. b) bodu vi) nařízení (EU) č. 1303/2013 a ukazatelů výstupů a výsledků. Odchylně od čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 se údaje předkládané pro ukazatele výstupů a výsledků týkají hodnot u částečně nebo plně provedených operací.
KAPITOLA II
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO PROGRAMOVÁNÍ A PROVÁDĚNÍ OPERAČNÍCH PROGRAMŮ
Článek 6
Zapojení partnerů
1. Účast partnerů na provádění operačních programů, jak je uvedena v článku 5 nařízení (EU) č. 1303/2013, může mít formu globálních grantů podle definice v čl. 123 odst. 7 nařízení (EU) č. 1303/2013. V takovém případě je v operačním programu označena ta část programu, které se globální grant týká, včetně příslušného orientačního finančního přídělu z každé prioritní osy.
2. Aby se podpořila přiměřená účast sociálních partnerů na činnostech podporovaných ESF, řídicí orgány operačního programu v regionu ve smyslu čl. 90 odst. 2 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo v členském státě způsobilém pro podporu z Fondu soudržnosti zajistí, aby byla ze zdrojů ESF podle potřeby přidělena odpovídající částka na činnosti spočívající ve vytváření kapacit, a sice formou odborné přípravy, opatření na vytváření sítí a posílení sociálního dialogu, a na činnosti prováděné sociálními partnery společně.
3. Aby se podpořila přiměřená účast nevládních organizací na činnostech podporovaných ESF a jejich přístup k nim, zejména v oblastech sociálního začleňování, rovnosti žen a mužů a rovných příležitostí, řídicí orgány operačního programu v regionu ve smyslu čl. 82 odst. 2 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo v členském státě způsobilém pro podporu z Fondu soudržnosti zajistí, aby byla ze zdrojů ESF přidělena odpovídající částka na činnosti spočívající ve vytváření kapacit pro nevládní organizace.
Článek 7
Podpora rovnosti žen a mužů
Členské státy a Komise podporují rovnost žen a mužů prostřednictvím zohledňování rovnosti pohlaví podle článku 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, a to v průběhu přípravy, provádění, monitorování a vyhodnocování operačních programů. Prostřednictvím ESF členské státy a Komise rovněž podporují zvláštní cílená opatření v rámci jakýchkoli investičních priorit uvedených v článku 3, a zejména v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě iv) tohoto nařízení, za účelem zvýšení udržitelné zaměstnanosti žen a udržitelného postupu žen v zaměstnání, a tím i za účelem boje proti feminizaci chudoby, snížení segregace podle pohlaví a boje proti genderovým stereotypům na trhu práce a v oblasti vzdělávání a odborné přípravy, za účelem podpory sladění pracovního a soukromého života jako možnosti pro všechny, jakož i za účelem rovného rozdělení odpovědnosti za péči mezi ženy a muže.
Článek 8
Podpora rovných příležitostí a nediskriminace
Členské státy a Komise podporují rovné příležitosti pro všechny, bez diskriminace na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace, prostřednictvím prosazování zásady nediskriminace podle článku 7 nařízení (EU) č. 1303/2013. Prostřednictvím ESF členské státy a Komise rovněž podporují zvláštní opatření v rámci jakýchkoli investičních priorit uvedených v článku 3, a zejména v čl. 3 odst. 1 písm. b) bodě iii) tohoto nařízení. Taková opatření jsou zaměřena na boj proti všem formám diskriminace a na zajištění lepšího přístupu pro osoby se zdravotním postižením, aby se lépe integrovaly v oblasti zaměstnání, vzdělávání a odborné přípravy, a tím se zlepšilo jejich sociální začlenění, snížily nerovnosti, pokud jde o úroveň dosaženého vzdělání a zdravotní stav, a zjednodušil přechod z péče v institucionálním prostředí na komunitní péči, a to zejména pokud jde o osoby, které se potýkají s vícero formami diskriminace.
Článek 9
Sociální inovace
1. ESF podporuje sociální inovace ve všech oblastech spadajících do jeho působnosti podle definice v článku 3 tohoto nařízení, zejména s cílem zkoušet a vyhodnocovat na místní či regionální úrovni inovativní řešení, která vyžadují sociální potřeby, a rozšiřovat je, a to ve spolupráci s příslušnými partnery a zejména se sociálními partnery.
2. Členské státy určí ve svých operačních programech oblasti pro sociální inovace, které odpovídají konkrétním potřebám těchto členských států, nebo tak učiní v pozdější fázi provádění.
3. Komise usnadňuje vytváření kapacit pro sociální inovace, zejména podporou vzájemného učení, zřizováním sítí a šířením a prosazováním osvědčených postupů a metodologií.
Článek 10
Nadnárodní spolupráce
1. Členské státy podporují nadnárodní spolupráci s cílem propagovat vzájemné učení, a tím zvyšují účinnost politik podporovaných z ESF. Nadnárodní spolupráce zahrnuje partnery alespoň ze dvou členských států.
2. Odchylně od odstavce 1 se mohou členské státy s jedním operačním programem podporovaným z ESF nebo s jedním operačním programem financovaným z několika fondů v řádně odůvodněných případech a s přihlédnutím k zásadě proporcionality, výjimečně rozhodnout, že nebudou nadnárodní spolupráci podporovat.
3. Členské státy ve spolupráci s příslušnými partnery si mohou samy zvolit téma nadnárodní spolupráce ze seznamu společných témat navrženého Komisí a přijatého výborem uvedeným v článku 25 nebo zvolit jiné téma odpovídající jejich konkrétním potřebám.
4. Komise usnadňuje nadnárodní spolupráci v případě seznamu společných témat uvedeného v odstavci 3 a, je-li to vhodné, i v případě jiných témat zvolených členskými státy prostřednictvím vzájemného učení a koordinovaných nebo společných činností. Komise jedná zejména na úrovni platformy EU, aby zjednodušila zakládání nadnárodních partnerství, výměnu informací, vytváření kapacit a sítí a rovněž využívání příslušných výstupů a jejich šíření. Kromě toho Komise vytvoří koordinovaný rámec provádění, včetně společných kritérií způsobilosti, typů a načasování činností a společných metodologických přístupů k monitorování a hodnocení, aby se nadnárodní spolupráce zjednodušila.
Článek 11
Zvláštní ustanovení fondu týkající se operačních programů
1. Odchylně od čl. 96 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, mohou operační programy stanovit prioritní osy pro provádění sociálních inovací a nadnárodní spolupráce uvedených v článcích 9 a 10 tohoto nařízení.
2. Odchylně od čl. 120 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 se maximální míra spolufinancování pro určitou prioritní osu zvýší o deset procentních bodů, ale nepřesáhne 100 %, pokud je celá prioritní osa zaměřena na sociální inovace nebo nadnárodní spolupráci nebo jejich kombinaci.
3. Kromě ustanovení čl. 96 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 stanoví operační programy i příspěvek plánovaných činností podporovaných z ESF na:
a)
tematické cíle uvedené v čl. 9 prvním pododstavci bodech. 1 až 7 nařízení (EU) č. 1303/2013, případně podle prioritních os;
b)
sociální inovace a nadnárodní spolupráci uvedené v článcích 9 a 10 tohoto nařízení, pokud se na ně nevztahuje specifická prioritní osa.
Článek 12
Zvláštní ustanovení pro území se zvláštní charakteristikou
1. ESF může podporovat strategie komunitně vedeného místního rozvoje v městských a venkovských oblastech podle článků 32, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1303/2013, územní pakty a místní iniciativy na podporu zaměstnanosti, včetně zaměstnanosti mladých lidí, vzdělávání a sociálního začleňování a rovněž integrované územní investice podle článku 36 nařízení (EU) č. 1303/2013.
2. Coby doplněk intervencí EFRR podle článku 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (6) může ESF podporovat udržitelný rozvoj měst prostřednictvím strategií vymezujících integrované činnosti pro řešení ekonomických a sociálních problémů, které postihují městská prostředí, a problémů souvisejících s životním prostředím, které určily členské státy na základě zásad stanovených v příslušných dohodách o partnerství.
KAPITOLA III
ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ PRO FINANČNÍ ŘÍZENÍ
Článek 13
Způsobilost výdajů
1. Evropský sociální fond poskytuje podporu pro způsobilé výdaje, které mohou podle čl. 120 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013, zahrnovat jakékoli finanční zdroje, jimiž kolektivně přispívají zaměstnavatelé a pracovníci.
2. ESF může poskytovat podporu pro výdaje vynaložené na operace, které se provádějí mimo programovou oblast, ale v rámci Unie, pokud jsou splněny tyto dvě podmínky:
a)
operace je prospěšná pro programovou oblast;
b)
povinnosti orgánů odpovědných za operační program, pokud jde o řízení, kontrolu a audit operace, jsou plněny orgány odpovědnými za operační program, v rámci nějž je operace podporována, nebo uzavřou smlouvu s orgány v členském státě, ve kterém se operace provádí, pokud jsou v tomto členském státě splněny povinnosti související s řízením, kontrolou a auditem operace.
3. Až do 3 % rozpočtu operačního programu ESF nebo části ESF, z níž je financován operační program využívající několika fondů, jsou výdaje vynaložené mimo Unii, způsobilé pro příspěvek z ESF, pokud se týkají tematických cílů stanovených v čl. 3 odst. 1 písm. a) a c), a pokud příslušný monitorovací výbor tyto operace nebo příslušný typ operací schválil.
4. Kromě výdajů uvedených v čl. 59 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013 není způsobilý pro příspěvek z ESF ani nákup infrastruktury, pozemků a nemovitostí.
5. Věcné příspěvky ve formě dávek nebo platů vyplacené třetí stranou ve prospěch účastníků operace mohou být způsobilé pro příspěvek z ESF, pokud tyto věcné příspěvky byly vynaloženy v souladu s vnitrostátními pravidly, včetně účetních pravidel, a jejich výše nepřesahuje náklady vynaložené třetí stranou.
Článek 14
Zjednodušené vykazování nákladů
1. Kromě možností uvedených v článku 67 nařízení (EU) č. 1303/2013, může Komise uhradit náklady zaplacené členskými státy na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek podle definice Komise. Částky vypočítané na tomto základě se považují za veřejnou podporu zaplacenou příjemci a za způsobilé výdaje pro účely použití nařízení (EU) č. 1303/2013.
Pro účely prvního pododstavce se Komisi svěřuje pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 24, pokud jde o druh zahrnutých operací, definice standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek a jejich maximální výše, které mohou být přizpůsobeny podle platných společně dohodnutých metod, s náležitým ohledem na zkušenosti získané v předchozím programovém období.
Cílem finančních auditů je výlučně ověření toho, že byly splněny podmínky pro úhrady ze strany Komise na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek.
Pokud se použije financování na základě standardních stupnic jednotkových nákladů a paušálních částek v souladu s prvním pododstavcem, mohou členské státy uplatnit své vlastní účetní postupy na podporu operací. Pro účely tohoto nařízení a nařízení (EU) č. 1303/2013 nepodléhají tyto účetní postupy a výsledné částky auditu ze strany auditního orgánu ani Komise.
2. V souladu s čl. 67 odst. 1 písm. d) a odst. 5 písm. d) nařízení (EU) č. 1303/2013 lze použít paušální sazbu až do výše 40 % způsobilých přímých nákladů na zaměstnance za účelem pokrytí zbývajících nákladů na operaci, aniž by se na členském státu požadovalo, aby provedl výpočty ke stanovení použitelné sazby.
3. Kromě metod stanovených v čl. 67 odst. 5 nařízení (EU) č. 1303/2013, u nichž podpora z veřejných zdrojů na granty a návratnou pomoc nepřesahuje 100 000 EUR, lze částky podle čl. 67 odst. 1 písm. b), c) a d) nařízení (EU) č. 1303/2013 stanovit v jednotlivých případech odkazem na návrh rozpočtu předem schválený řídicím orgánem.
4. Aniž je dotčen čl. 57 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013, mají granty a vratná pomoc, u nichž podpora z veřejných zdrojů nepřesahuje 50 000 EUR, formu standardních stupnic jednotkových nákladů nebo paušálních částek v souladu s odstavcem 1 tohoto článku nebo s článkem 67 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo formu paušálních sazeb v souladu s článkem 67 nařízení (EU) č. 1303/2013, s výjimkou operací, které jsou podporovány v rámci režimu státní podpory. Pokud se použije financování paušální sazbou, mohou být kategorie nákladů použitých na výpočet sazby proplaceny v souladu s čl. 67 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013.
Článek 15
Finanční nástroje
Podle článku 37 nařízení (EU) č. 1303/2013 může ESF podporovat činnosti a politiky spadající do jeho působnosti prostřednictvím finančních nástrojů, včetně mikroúvěrů a záručních fondů.
KAPITOLA IV
INICIATIVA NA PODPORU ZAMĚSTNANOSTI MLADÝCH LIDÍ
Článek 16
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí
Iniciativou na podporu zaměstnanosti mladých lidí se podpoří boj proti nezaměstnanosti mladých lidí ve způsobilých regionech Unie prostřednictvím podpory opatření podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) tohoto nařízení. Cílovou skupinou iniciativy jsou mladí lidé mladší 25 let, kteří nejsou v zaměstnání, ve vzdělávání nebo v profesní přípravě, žijící ve způsobilých regionech, kteří jsou nezaměstnaní nebo neaktivní (včetně dlouhodobě nezaměstnaných) nezávisle na tom, zda jsou hlášeni na úřadu práce jako žadatelé o práci či nikoli. Členské státy mohou dobrovolně rozhodnout, že tuto cílovou skupinu rozšíří na mladé lidi do 30 let.
Pro účely Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí na období 2014-2015 se „způsobilými regiony“ rozumí ty regiony úrovně NUTS 2, v nichž byla nezaměstnanost mladých lidí ve věku 15 až 24 let v roce 2012 vyšší než 25 %, a v případě členských států, v nichž nezaměstnanost mladých lidí v roce 2012 vzrostla o více než 30 %, se jimi rozumí regiony úrovně NUTS 2, v nichž nezaměstnanost mladých lidí v roce 2012 přesahovala 20 %.
Zdroje určené na iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí mohou být na období let 2016 až 2020 v rámci rozpočtového procesu navýšeny v souladu s článkem 14 nařízení (EU) č. 1311/2013 K určení regionů, které jsou způsobilé pro využití Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí v období let 2016-2020, se odkaz na údaje z roku 2012 uvedené v druhém pododstavci považuje za odkaz na poslední dostupné roční údaje. Při rozčleňování dodatečných zdrojů podle jednotlivých členských států se postupuje stejně jako při původním přidělení zdrojů v souladu s přílohou VIII nařízení (EU) č. 1303/2013.
Členský stát se po dohodě s Komisí může rozhodnout přidělit omezenou částku, jež nepřesahuje 10 % finančních prostředků v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, těm mladým lidem, kteří žijí v subregionech s vysokou mírou nezaměstnanosti mladých, jež nespadají do způsobilých regionů NUTS 2.
Článek 17
Tématické zaměření
Zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí se při výpočtu tematického zaměření podle článku 4 nezohlední.
Článek 18
Programování
Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí je zahrnuta do programování ESF podle článku 96 nařízení (EU) č. 1303/2013. Členské státy v případě potřeby stanoví opatření ohledně programování pro tuto iniciativu v jejich dohodě o partnerství a v jejich operačním programu.
Programová opatření mohou mít jednu nebo více z těchto forem:
a)
specifický operační program;
b)
specifická prioritní osa v rámci operačního programu;
c)
část jedné nebo více prioritních os.
Články 9 a 10 tohoto nařízení se použijí také na Iniciativu pro podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 19
Monitorování a hodnocení
1. Kromě úkolů monitorovacího výboru stanovených v článku 110 nařízení (EU) č. 1303/2013 alespoň jednou ročně monitorovací výbor přezkoumá provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, pokud jde o operační program a pokrok při plnění jejích cílů.
2. Výroční zprávy o provádění a závěrečná zpráva podle čl. 50 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 obsahují dodatečné informace o provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Komise předloží Evropskému parlamentu souhrn těchto zpráv, jak je uvedeno v čl. 53 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013.
Komise se zúčastní výroční rozpravy Evropského parlamentu o těchto zprávách.
3. Každý rok od dubna roku 2015 předloží řídicí orgán Komisi zároveň s výroční zprávou o provádění podle čl. 50 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1303/2013, elektronicky strukturované údaje pro každou prioritní osu nebo její část ve prospěch Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Předkládané údaje o ukazatelích se vztahují k hodnotám pro ukazatele stanovené v přílohách 1 a 2 tohoto nařízení a případně k ukazatelům specifickým pro jednotlivé programy. Týkají se částečně nebo plně provedených operací.
4. Výroční zpráva o provádění podle čl. 50 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo případně zpráva o pokroku uvedená v čl. 111 odst. 4 nařízení (EU) č. 1303/2013 a výroční zpráva o provádění, jež bude předložena do 31. května 2016, obsahují hlavní zjištění vyplývající z hodnocení podle odstavce 6 tohoto článku: Tyto zprávy rovněž uvádí a hodnotí kvalitu nabídek zaměstnání, které dostávají účastníci této inciativy, včetně znevýhodněných osob, marginalizovaných komunit nebo těch, kteří opustili vzdělávací systém před dosažením kvalifikace. Tyto zprávy rovněž uvádí a posuzují jejich pokrok v dalším vzdělávání, při hledání udržitelného a důstojného pracovního místa nebo při nástupu do učňovské či odborné přípravy.
5. Zpráva o pokroku uvedená v článku 52 nařízení (EU) č. 1303/2013 obsahuje dodatečné informace o provádění Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí a toto provádění hodnotí. Komise předloží Evropskému parlamentu souhrn těchto zpráv, jak je uvedeno v čl. 53 odst. 2 uvedeného nařízení a zúčastní se rozpravy Evropského parlamentu o těchto zprávách.
6. Nejméně dvakrát během programového období se provádí hodnocení účinnosti, účelnosti a dopadu kombinované podpory z ESF a zvláštních přídělů pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí a provádění Záruky pro mladé lidi.
První hodnocení bude provedeno do 31. prosince 2015 a druhé hodnocení do 31. prosince 2018.
Článek 20
Informační a komunikační opatření
1. Příjemci zajistí, aby subjekty, které se na operaci podílí, byly o podpoře v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí prostřednictvím ESF a zvláštních přídělů pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí výslovně informovány.
2. Jakýkoli doklad týkající se provádění operace, vydaný pro veřejnost nebo pro účastníky, včetně potvrzení o účasti, nebo jakékoli jiné potvrzení týkající se takové operace obsahuje prohlášení o tom, že operace byla podporována v rámci Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 21
Technická pomoc
Členské státy mohou zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí zohlednit ve výpočtu limitu celkové částky finančních prostředků přidělených na technickou pomoc každého členského státu.
Článek 22
Finanční podpora
1. V rozhodnutí Komise o přijetí operačního programu se stanoví maximální výše podpory ze zvláštního přídělu pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí a příslušné celkové podpory z ESF jako celkové částky a rovněž podle kategorie regionů na každou prioritní osu. Příslušná částka z ESF je nejméně stejně vysoká jako podpora ze zvláštního přídělu pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí na každou prioritní osu.
2. Na základě částek uvedených v odstavci 1 se v rozhodnutí Komise podle odstavce 1 rovněž stanoví poměr mezi kategoriemi regionů s ohledem na podporu z ESF pro účely každé prioritní osy.
3. Pokud je Iniciativa na podporu zaměstnanosti mladých lidí prováděna podle zvláštní prioritní osy, která se vztahuje na způsobilé regiony více než jedné kategorie, použije se s ohledem na příděl ESF nejvyšší míra spolufinancování.
Na zvláštní příděl pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí se nevztahuje požadavek vnitrostátního spolufinancování.
Celková míra spolufinancování prioritní osy stanovená v rozhodnutí Komise uvedeném v odstavci 1 se vypočítá při zohlednění míry spolufinancování přídělu ESF spolu se zvláštním přídělem pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 23
Finanční řízení
Kromě článku 130 nařízení (EU) č. 1303/2013, Komise při proplácení průběžných plateb a placení konečného zůstatku pro Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí podle prioritní osy rozdělí prostředky z rozpočtu Unie rovným dílem mezi ESF a zvláštní příděl pro tuto iniciativu. Poté, co budou všechny prostředky ze zvláštních přídělů na Iniciativu pro podporu zaměstnanosti mladých lidí vyplaceny, přidělí Komise zbývající prostředky z rozpočtu Unie do ESF.
Komise rozdělí prostředky z ESF mezi kategorie regionů podle poměru stanoveného v čl. 22 odst. 2.
KAPITOLA V
PŘENESENÍ PRAVOMOCI A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 24
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 14 odst. 1 je svěřena Komisi ode dne 21. prosince 2013 do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 14 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 14 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada Komisi před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 25
Výbor podle článku 163 Smlouvy o fungování EU
1. Komisi je nápomocen výbor (dále jen „výbor ESF“) zřízený podle článku 163 Smlouvy o fungování EU.
2. Člen Komise pověřený předsednictvím výboru ESF může pověřit výkonem této funkce vyššího úředníka Komise. Sekretariát výboru ESF zajišťuje Komise.
3. Každý členský stát jmenuje jednoho zástupce vlády, jednoho zástupce odborových organizací, jednoho zástupce organizací zaměstnavatelů a jednoho náhradníka v každé kategorii na období nejvýše sedmi let. V případě nepřítomnosti člena má náhradník automaticky právo účastnit se jednání.
4. Výbor EFS zahrnuje jednoho zástupce z každé organizace zastupující odborové organizace a organizace zaměstnavatelů na úrovni Unie.
5. Výbor ESF může pozvat zástupce Evropské investiční banky a Evropského investičního fondu bez hlasovacího práva, jakož i zástupce příslušných organizací občanské společnosti bez hlasovacího práva na své zasedání, pokud pořad jednání jejich přítomnost vyžaduje.
6. Výbor ESF:
a)
je konzultován ohledně návrhů rozhodnutí Komise týkajících se operačních programů a programování v případě poskytnutí podpory z ESF;
b)
je konzultován ohledně plánovaného využití technické podpory v případě poskytnutí podpory z ESF a dalších otázek t, které mají dopad na provádění strategií týkajících se ESF na úrovni Unie;
c)
schvaluje seznam společných témat nadnárodní spolupráce podle čl. 10 odst. 3.
7. Výbor ESF může vydat stanoviska:
a)
k otázkám souvisejícím s příspěvkem ESF při provádění strategie Evropa 2020;
b)
k otázkám týkajícím se nařízení (EU) č. 1303/2013 pro ESF;
c)
k otázkám týkajícím se ESF, které mu předala Komise a které nejsou uvedeny v odstavci 6.
8. Stanoviska výboru ESF se přijímají absolutní většinou platně odevzdaných hlasů a jsou pro informaci sdělována Evropskému parlamentu. Komise uvědomí výbor ESF, jakým způsobem jeho stanovisko zohlednila.
Článek 26
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změna, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1081/2006 či jiného právního předpisu, který se použije na uvedenou pomoc ke dni 31. prosince 2013. Uvedené nařízení nebo zmíněný jiný právní předpis se tudíž na uvedenou pomoc nebo dotčené operace použijí i po 31. prosinci 2013, a to až do jejich ukončení.
2. Žádosti o pomoc podané nebo schválené podle nařízení (ES) č. 1081/2006 před 1. lednem 2014 zůstávají v platnosti.
Článek 27
Zrušení
Aniž je dotčen článek 26 tohoto nařízení, nařízení (ES) č. 1081/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.
Článek 28
Přezkum
Evropský parlament a Rada přezkoumají do 31. prosince 2020 toto nařízení v souladu s článkem164 Smlouvy o fungování EU.
Článek 29
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013
UREDBA (EU) št. 1304/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 17. decembra 2013
o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 164 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) vzpostavlja okvir za ukrepanje v okviru Evropskega socialnega sklada (ESS), Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Kohezijskega sklada, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo ter zlasti določa tematske cilje, načela in pravila načrtovanja, spremljanja in vrednotenja, upravljanja in nadzora. Zato bi bilo treba določiti naloge in področje uporabe ESS, skupaj s povezanimi prednostnimi naložbami za dosego tematskih ciljev, in posebne določbe o vrsti dejavnosti, ki se lahko financirajo iz ESS.
(2)
ESS bi moral izboljšati zaposlitvene možnosti, okrepiti socialno vključevanje, ukrepati proti revščini, spodbujati izobraževanje, spretnosti in vseživljenjsko učenje ter oblikovati ukrepe aktivnega, obsežnega in trajnostnega vključevanja v skladu z nalogami, ki so bile ESS zaupane na podlagi člena 162 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), tako da bi v skladu s členom 174 PDEU prispeval k ekonomski, socialni in teritorialni koheziji. ESS bi moral v skladu s členom 9 PDEU upoštevati zahteve, povezane s spodbujanjem visoke stopnje zaposlenosti, zagotavljanjem ustrezne socialne zaščite, bojem proti socialni izključenosti in visoko stopnje izobraženosti in usposabljanja ter varovanjem človekovega zdravja.
(3)
Evropski svet je 17. junija 2010 pozval, da vse skupne politike, vključno s kohezijsko politiko, podprejo strategijo Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020). Za polno usklajenost ESS s cilji te strategije, zlasti glede zaposlovanja, izobraževanja, usposabljanja in boja proti socialni izključenosti, revščini in diskriminaciji bi moral ESS države članice podpreti, ob upoštevanju ustreznih integriranih smernic in ustreznih priporočil za posamezne države, sprejetih v skladu s členom 121(2) in členom 148(4) PDEU, ter, kadar je primerno, na nacionalni ravni, nacionalne reformne programe, podprte z nacionalnimi strategijami zaposlovanja, nacionalnimi socialnimi poročili, nacionalnimi strategijami vključevanja Romov in nacionalnimi strategijami na področju invalidnosti. Prav tako bi moral ESS prispevati k ustreznim vidikom izvajanja vodilnih pobud, ob posebnem upoštevanju „Programa za nova znanja in spretnosti ter delovna mesta“, „Mladi in mobilnost“ in „Evropske platforme za boj proti revščini in socialni izključenosti“. Podpirati bi moral tudi ustrezne dejavnosti v okviru pobud „Digitalna agenda“ in „Unija inovacij“.
(4)
Unija se spopada s strukturnimi izzivi, ki izhajajo iz gospodarske globalizacije, tehnoloških sprememb in vedno starejše delovne sile ter pomanjkanja spretnosti in delovne sile v nekaterih sektorjih in regijah. Te izzive je še povečala nedavna gospodarska in finančna kriza, ki je povečala stopnje brezposelnosti, pri čemer je prizadela zlasti mlade in druge prikrajšane ljudi, kot so migranti in manjšine.
(5)
Cilji ESS bi morali biti spodbujanje zaposlovanja, izboljševanje dostopa do trga dela, usmerjanje posebne pozornosti k tistim, ki so najdlje od trga dela, in podpora prostovoljni mobilnosti delavcev. Poleg tega bi moral ESS podpirati dejavno in zdravo staranje, tudi z inovativnimi oblikami organiziranja dela, ter spodbujati zdravje in varnost pri delu in povečevanje zaposljivosti. S spodbujanjem boljšega delovanja trgov dela s krepitvijo transnacionalne geografske mobilnosti delavcev bi moral ESS zlasti podpirati dejavnosti EURES (aktivnosti evropske mreže služb za zaposlovanje) v zvezi z zaposlovanjem in povezanimi storitvami informiranja, svetovanja in usmerjanja na nacionalni in čezmejni ravni. Operacije, financirane iz ESS, bi morale biti skladne s členom 5(2) Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki določa, da se od nikogar ne sme zahtevati, da opravlja prisilno ali obvezno delo.
(6)
ESS bi moral tudi spodbujati socialno vključevanje in delovati proti revščini, da bi pretrgali krog medgeneracijske prikrajšanosti, za kar bi bilo treba izkoristiti vrsto politik, ki so namenjene najbolj prikrajšanim ljudem, ne glede na starost, vključno z otroki, revnimi zaposlenimi in starejšimi ženskami. Pozornost bi bilo treba nameniti udeležbi prosilcev za azil in beguncem. ESS bi se lahko uporabil za izboljšanje dostopa do cenovno ugodnih, trajnostnih in visokokakovostnih storitev splošnega pomena, predvsem na področju zdravstva, zaposlovanja in usposabljanja, storitev za brezdomce, zunajšolskega varstva šolarjev, otroškega varstva in storitev dolgotrajne oskrbe. Podpirajo se lahko javne, zasebne in/ali skupnostne storitve, ki jih izvajajo različne vrste ponudnikov, namreč javne uprave, zasebna podjetja, socialna podjetja, nevladne organizacije.
(7)
ESS bi moral biti zavezan spopadanju z zgodnjo opustitvijo šolanja in spodbujanju enakega dostop do izobraževanja dobre kakovosti, vlaganju v poklicno izobraževanje in usposabljanje, izboljšanju ustreznosti izobraževalnega sistema in sistema usposabljanja glede na trg dela ter pospešiti vseživljenjsko učenje, vključno s formalnimi, neformalnimi in priložnostnimi možnostmi učenja.
(8)
Ob teh prednostnih nalogah bi bilo treba v manj razvitih regijah in državah članicah izboljšati učinkovitost javne uprave na nacionalni in regionalni ravni ter njeno zmožnost za participativno delovanje, da bi povečali gospodarsko rast in zaposlitvene možnosti. Povečati bi bilo treba institucionalno zmogljivost zainteresiranih strani, vključno z nevladnimi organizacijami, ki izvajajo politike na področju zaposlovanja, izobraževanja, usposabljanja ter socialnih zadev pa tudi na področju odpravljanja diskriminacije.
(9)
Podpora v sklopu prednostne naložbe „razvoj, ki ga vodi skupnost“ lahko prispeva k vsem tematskim ciljem, določenim v tej uredbi. Strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost in podpira ESS, bi morale biti vključujoče in upoštevati prikrajšane ljudi na območju, tako pri upravljanju lokalne akcijske skupine kot pri vsebini strategije.
(10)
Obenem je bistveno podpirati razvoj in konkurenčnost mikro, malih in srednjih podjetij Unije in zagotoviti, da se lahko ljudje s pridobivanjem ustreznih spretnosti in znanj ter prek možnosti vseživljenjskega učenja prilagodijo novih izzivom, kot so prehod na gospodarstvo, temelječe na znanju, digitalna agenda ter prehod na nizkoogljično in bolj energetsko učinkovito gospodarstvo. Z izvajanjem svojih primarnih tematskih ciljev bi moral ESS prispevati k obravnavi teh izzivov. V zvezi s tem bi moral ESS podpreti prehod delovne sile iz izobraževanja v zaposlovanje in preusmeritev k bolj „zelenim“ spretnostim in delovnim mestom, podpreti bi moral tudi reševanje primanjkljaja spretnosti, tudi v sektorjih energetske učinkovitosti, obnovljive energije in trajnostnega prometa. ESS bi moral prispevati h kulturnim in ustvarjalnim veščinam. Socialno-kulturni, ustvarjalni in kulturni sektor so pomembni in posredno uresničujejo cilje ESS; njihov potencial bi bilo torej treba bolje vključiti v projekte in načrtovanje ESS.
(11)
Glede na trajno potrebo po odpravi brezposelnosti mladih v Uniji kot celoti bi bilo treba vzpostaviti pobudo za zaposlovanje mladih v najbolj prizadetih regijah. Pobuda za zaposlovanje mladih bi morala v takih regijah podpirati mlade, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, ki so brezposelni ali neaktivni, ter tako okrepiti in pospešiti izvajanje dejavnosti, podprtih s sredstvi ESS. Poleg naložb iz ESS v najbolj prizadetih regijah bi morala biti pobudi za zaposlovanje mladih posebej dodeljena dodatna sredstva. Z usmeritvijo na posameznike namesto na strukture bi morala pobuda za zaposlovanje mladih omogočiti dopolnjevanje z drugimi operacijami, financiranimi iz ESS, in nacionalnimi ukrepi, namenjenimi mladim, ki se ne izobražujejo in se ne usposabljajo ter so neaktivni ali brezposelni, tudi z izvajanjem jamstva za mlade, v skladu s Priporočilom Sveta z dne 22. aprila 2013 o vzpostavitvi jamstva za mlade (4), ki določa, da bi morali mladi v štirih mesecih po začetku njihove brezposelnosti ali ob koncu formalnega izobraževanja prejeti ponudbo dobre kakovosti za zaposlitev, nadaljevanje izobraževanja, vajeništvo ali pripravništvo. Pobuda za zaposlovanje mladih lahko podpira tudi ukrepe proti zgodnjemu opuščanju šolanja. Dostopa do socialnovarstvenih prejemkov mladim in njihovim družinam ali odvisnim osebam ne bi smeli pogojevati z udeležbo v pobudi za zaposlovanje mladih.
(12)
Pobuda za zaposlovanje mladih bi morala biti popolnoma vključena v načrtovanje ESS, po potrebi pa bi bilo treba predvideti posebne določbe za to pobudo, da bi uresničili njene cilje. Treba je poenostaviti in olajšati izvajanje pobude za zaposlovanje mladih, zlasti določbe o finančnem poslovodenju in ureditev tematske osredotočenosti. Za zagotovitev, da bodo rezultati pobude za zaposlovanje mladih jasno prikazani in predstavljeni, bi bilo treba izrecno predvideti ureditev spremljanja in vrednotenja ter informiranja in objav. V odborih za spremljanje bi morale v razpravah o pripravi in izvajanju, vključno z vrednotenjem, pobude za zaposlovanje mladih sodelovati tudi organizacije mladih.
(13)
ESS bi moral prispevati k strategiji Evropa 2020 z večjo usmerjenostjo podpore v prednostne naloge Unije. Minimalni delež ESS v financiranju kohezijske politike je določen v skladu s členom 92(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013. ESS bi moral povečati zlasti podporo za boj proti socialni izključenosti in revščini z določitvijo najmanjših, temu namenjenih sredstev, in sicer 20 % vseh sredstev ESS za vsako državo članico. Tudi izbor in število prednostnih naložb za podporo ESS bi bilo treba omejiti, v skladu s stopnjo razvoja podprtih regij.
(14)
Za zagotavljanje natančnejšega spremljanja in izboljšanega ocenjevanja rezultatov, doseženih na ravni Unije z ukrepi, ki jih podpira ESS, bi bilo treba v tej uredbi določiti skupen sklop kazalnikov učinkov in rezultatov. Taki kazalniki bi morali ustrezati prednostnim naložbam in vrstam ukrepov, ki bi prejemali podporo v skladu s to uredbo in ustreznimi določbami Uredbe (EU) št. 1303/2013. Po potrebi bi bilo treba kazalnike dopolniti s kazalniki rezultatov in/ali učinkov za posamezne programe.
(15)
Države članice se spodbuja, da v vseh operativnih programih poročajo o učinkih naložb ESS na enake možnosti, enakost dostopa in vključevanje marginaliziranih skupin.
(16)
Ob upoštevanju zahtev o varstvu podatkov, povezanih z zbiranjem in shranjevanjem občutljivih podatkov o udeležencih, bi morale države članice in Komisija redno ocenjevati uspešnost, učinkovitost in učinek podpore ESS za spodbujanje socialnega vključevanja in boj proti revščini, predvsem glede prikrajšanih oseb, kot so Romi. Države članice se spodbuja, da o pobudah, ki se financirajo iz ESS, poročajo v nacionalnih socialnih poročilih, priloženih nacionalnim programom reform, zlasti glede marginaliziranih skupnosti, kot so Romi in migranti.
(17)
Učinkovito in uspešno izvajanje ukrepov, ki jih podpira ESS, je odvisno od dobrega upravljanja in partnerstva med vsemi teritorialnimi in družbeno-gospodarskimi akterji, ob upoštevanju akterjev, ki delujejo na regionalni in lokalni ravni, zlasti krovnih organizacij, ki zastopajo lokalne in regionalne organe oblasti, organizirane civilne družbe, gospodarskih in socialnih partnerjev, predvsem pa socialnih partnerjev in nevladnih organizacij. Zato bi morale države članice zagotoviti udeležbo socialnih partnerjev in nevladnih organizacij pri strateškem upravljanju ESS, in sicer od zasnove prednostnih nalog operativnih programov do izvajanja in vrednotenja rezultatov ESS.
(18)
Države članice in Komisija bi morale zagotoviti, da izvajanje prednostnih nalog, ki jih financira ESS, prispeva k spodbujanju enakosti med moškimi in ženskami v skladu s členom 8 PDEU. Vrednotenja so pokazala, da je pomembno pravočasno in usklajeno upoštevati cilje v zvezi z enakostjo spolov v vseh razsežnostih ter na vseh stopnjah priprave, spremljanja, izvajanja in vrednotenja operativnih programov, in hkrati zagotoviti, da se sprejmejo specifični ukrepi za spodbujanje enakosti spolov, ekonomske neodvisnosti žensk, izobraževanja in nadgrajevanja veščin ter ponovnega vključevanja žrtev nasilja ženskega spola na trg dela in v družbo.
(19)
V skladu s členom 10 PDEU bi moralo izvajanje prednostnih nalog, financiranih iz ESS, prispevati k boju proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, pri čemer bi bilo treba nameniti posebno pozornost osebam, ki se soočajo z večplastno diskriminacijo. Diskriminacijo na podlagi spola bi morali tolmačiti v širšem pomenu, da bi zajeli tudi druge vidike, povezane s spolom, upoštevaje sodno prakso Sodišča Evropske unije. Izvajanje prednostnih nalog, financiranih iz ESS, bi moralo prispevati tudi k spodbujanju enakih možnosti. ESS bi moral podpreti izpolnjevanje obveznosti Unije na podlagi Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, med drugim na področju izobraževanja, dela, zaposlovanja in dostopnosti. ESS bi moral spodbujati tudi prehod od institucionalne oskrbe k oskrbi v skupnosti. ESS ne bi smel podpirati nobenih ukrepov, ki prispevajo k segregaciji ali socialni izključenosti.
(20)
Podpora za socialne inovacije prispeva k boljši odzivnosti politik na socialne spremembe. ESS bi moral spodbujati in podpirati inovativna socialna podjetja in podjetnike, kakor tudi inovativne projekte, ki jih izvajajo nevladne organizacije in drugi akterji socialne ekonomije. Zlasti je za izboljšanje učinkovitosti politik pomembno, da se inovativne rešitve pred razširjanjem preskusijo in ovrednotijo, da se upraviči posebna podpora iz ESS. Ena od inovativnih rešitev bi bila lahko razvoj meril socialne pravičnosti, kot so na primer oznake socialne pravičnosti, pod pogojem, da se izkaže za uspešno.
(21)
Transnacionalno sodelovanje ima znatno dodano vrednost, zato bi ga morale podpirati vse države članice, razen v ustrezno utemeljenih primerih in ob upoštevanju načela sorazmernosti. Prav tako je treba okrepiti vlogo Komisije pri omogočanju izmenjav izkušenj in pri usklajevanju izvajanja ustreznih pobud.
(22)
Za spodbujanje integriranega in celostnega pristopa pri zaposlovanju in socialnem vključevanju bi moral ESS podpirati medsektorska in teritorialna partnerstva.
(23)
Vključevanje regionalnih in lokalnih zainteresiranih strani bi moralo pripomoči k izvajanju strategije Evropa 2020 in njenih krovnih ciljev. Za dejavnejšo vključitev regionalnih in lokalnih organov, mest, socialnih partnerjev in nevladnih organizacij v celotno pripravo in izvajanje operativnih programov se lahko uporabijo in podprejo teritorialni dogovori, lokalne pobude za zaposlovanje in socialno vključevanje, trajnostne in vključujoče strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost na urbanih in podeželskih območjih, in strategije trajnostnega urbanega razvoja.
(24)
Uredba (EU) št. 1303/2013 določa, da se pravila o upravičenosti izdatkov določijo na nacionalni ravni, razen določenih izjem, za katere je treba določiti posebne določbe, kar zadeva ESS.
(25)
Za lažjo uporabo ESS in zmanjšanje tveganja napak ter z upoštevanjem posebnosti operacij, ki jih podpira ESS, je primerno določiti določbe, ki dopolnjujejo Uredbo (EU) št. 1303/2013 glede upravičenosti izdatkov.
(26)
Uporaba standardnih stroškov na enoto, pavšalnih zneskov in financiranja na podlagi pavšalne stopnje bi morala pripomoči k poenostavitvi za upravičence in zmanjšati upravno breme vseh partnerjev v projektih ESS.
(27)
Pomembno je zagotoviti dobro finančno poslovodenje vsakega operativnega programa ter čim učinkovitejše in uporabnikom čim prijaznejše izvajanje programa. Države članice bi se morale vzdržati dodajanja pravil, ki bi upravičencem otežila uporabo sredstev.
(28)
Države članice in regije bi bilo treba spodbuditi, da okrepijo učinke finančnega vzvoda ESS s finančnimi instrumenti, da bi na primer podprli študente, ustvarjanje delovnih mest, mobilnost delavcev, socialno vključevanje in socialno podjetništvo.
(29)
ESS bi moral dopolnjevati druge programe Unije, med ESS in drugimi finančnimi instrumenti Unije pa bi bilo treba razviti tesne sinergije.
(30)
Vlaganje v človeški kapital je glavni vzvod, s katerim si lahko Unija zagotovi mednarodno konkurenčnost in trajno oživitev svojega gospodarstva. Z nobeno drugo vrsto naložb ne bo mogoče doseči strukturnih reform, če jih ne spremlja skladna, v rast usmerjena strategija za razvoj človeškega kapitala. Zato je treba zagotoviti, da bodo v programskem obdobju 2014-2020 viri, namenjeni izboljšanju spretnosti in zvišanju stopnje zaposlenosti, omogočili ustrezen obseg ukrepanja.
(31)
Na Komisijo bi bilo prenesti pooblastila, da v skladu s členom 290 PDEU sprejme akte v zvezi z opredelitvijo standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov ter njihovih najvišjih zneskov glede na različne vrste operacij. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(32)
Komisiji bi moral pri upravljanju ESS pomagati odbor iz člena 163 PDEU.
(33)
Ker ta uredba nadomešča Uredbo (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (5), bi bilo treba navedeno uredbo razveljaviti. Kljub temu pa ta uredba ne bi smela vplivati na nadaljnje izvajanje ali spreminjanje podpore, ki jo je Komisija odobrila na podlagi Uredbe (ES) št. 1081/2006 ali katere koli druge zakonodaje, ki ureja to pomoč na dan 31. decembra 2013. Navedena uredba ali druga taka zakonodaja, ki se uporablja, bi se posledično morali po 31. Decembru 2013 še naprej uporabljati za to pomoč ali zadevne operacije do njihovega zaključka. Zahtevki za pomoč, vloženi ali odobreni na podlagi Uredbe (ES) št. 1081/2006, bi morali še naprej ostati v veljavi -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Predmet urejanja
Ta uredba določa naloge Evropskega socialnega sklada (ESS), vključno s pobudo za zaposlovanje mladih, področje uporabe njegove podpore, posebne določbe in vrste izdatkov, upravičenih do pomoči.
Člen 2
Naloge
1. ESS spodbuja visoke stopnje zaposlenosti in kakovost delovnih mest, izboljšuje dostop do trga dela, podpira geografsko in poklicno mobilnost delavcev ter olajšuje njihovo prilagajanje industrijskim spremembam in spremembam proizvodnih sistemov, potrebne za trajnostni razvoj, spodbuja visoko stopnjo izobraževanja in usposabljanja za vse in podpira prehod mladih iz izobraževanja v zaposlovanje, deluje proti revščini in krepi socialno vključevanje, spodbuja enakost spolov, nediskriminacijo in enake možnosti, s tem pa prispeva k uresničevanju prednostnih nalog Unije za krepitev gospodarske, socialne in teritorialne kohezije.
2. ESS uresničuje naloge, določene v odstavku 1, s podpiranjem držav članic pri izvajanju prednostnih nalog in doseganju krovnih ciljev strategije Unije za pametno, trajnostno in vključujočo rast (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) ter s tem, da državam članicam omogoča obravnavati posebne izzive pri uresničevanju ciljev strategije Evrope 2020. ESS podpira oblikovanje in izvajanje politik in ukrepov, povezanih z njegovimi nalogami, in sicer ob upoštevanju ustreznih integriranih smernic in ustreznih priporočil za posamezne države, sprejetih v skladu s členom 121(2) in členom 148(4) PDEU, po potrebi pa tudi na nacionalni ravni, nacionalne programe reform ter druge zadevne nacionalne strategije in poročila.
3. ESS koristi ljudem, vključno prikrajšanim ljudem, kot so dolgotrajno brezposelni, invalidi, migranti, etnične manjšine, marginalizirane skupnosti in ljudje vseh starosti, ki jim grozita revščina in socialna izključenost. ESS zagotavlja tudi podporo delavcem, podjetjem, vključno z akterji socialne ekonomije, in podjetnikom ter sistemom in strukturam s ciljem olajšanja njihovega prilagajanja novim izzivom, vključno z zmanjševanjem kvalifikacijskih vrzeli, ter spodbujanja dobrega upravljanja, družbenega napredka in izvajanja reform, zlasti na področju zaposlovanja, izobraževanja, usposabljanja in socialne politike.
Člen 3
Področje uporabe podpore
1. V okviru tematskih ciljev iz točk (8), (9), (10) in (11) prvega pododstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013, ki ustrezajo točkam (a), (b), (c) in (d) tega odstavka, in v skladu s svojimi nalogami ESS podpira naslednje prednostne naložbe:
(a)
za tematski cilj „spodbujanje trajnostnega in kakovostnega zaposlovanja in podpora mobilnosti delavcev“:
(i)
dostop do delovnih mest za iskalce zaposlitve in neaktivne osebe, vključno z dolgotrajno brezposelnimi in osebami, ki so oddaljene od trga dela, tudi prek lokalnih pobud za zaposlovanje in spodbujanje mobilnosti delavcev.
(ii)
trajnostno vključevanje mladih na trg dela, predvsem tistih, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, vključno z mladimi, ki so izpostavljeni socialni izključenosti, in mladimi iz marginaliziranih skupnosti, vključno prek izvajanja jamstva za mlade;
(iii)
samozaposlovanje, podjetništvo in ustanavljanje podjetij, vključno z inovativnimi mikro, malimi in srednjimi podjetji;
(iv)
enakost med moškimi in ženskami na vseh področjih, tudi pri dostopu do zaposlitve, poklicnem napredovanju, usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja in spodbujanju enakega plačila za enako delo;
(v)
prilagajanje delavcev, podjetij in podjetnikov na spremembe;
(vi)
aktivno in zdravo staranje;
(vii)
posodobitev institucij trga dela, kot so javne in zasebne službe za zaposlovanje, in ustreznejši odziv na potrebe trga dela, med drugim prek ukrepov za povečanje transnacionalne mobilnosti delavcev, kot tudi prek programov mobilnosti in boljšim sodelovanjem med institucijami in zainteresiranimi stranmi;
(b)
za tematski cilj „spodbujanje socialnega vključevanja ter boj proti revščini in kakršni koli diskriminaciji“:
(i)
aktivno vključevanje, vključno s spodbujanjem enakih možnosti in dejavnega sodelovanja ter izboljšanje zaposljivosti;
(ii)
družbeno-ekonomsko vključevanje marginaliziranih skupnosti, kot so Romi;
(iii)
boj proti vsem oblikam diskriminacije in spodbujanje enakih možnosti;
(iv)
spodbujanje razpoložljivosti cenovno dostopnih, trajnostnih in visokokakovostnih storitev, vključno z zdravstvenimi in socialnimi storitvami splošnega pomena;
(v)
spodbujanje socialnega podjetništva in poklicnega vključevanja v socialna podjetja ter socialnega in solidarnega gospodarstva, da bi vsem olajšali dostop do zaposlitve;
(vi)
strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost;
(c)
za tematski cilj „vlaganje v izobraževanje, usposabljanje in poklicno usposabljanje, spretnosti in vseživljenjsko učenje“:
(i)
zmanjševanje in preprečevanje zgodnjega opuščanja šolanja in spodbujanje enakega dostopa do kakovostne predšolske vzgoje ter osnovnošolskega in srednješolskega izobraževanja, med drugim s formalnimi, neformalnimi in priložnostnimi možnostmi učenja za ponovno vključitev v izobraževanje in usposabljanje;
(ii)
izboljšanje kakovosti in učinkovitosti ter dostopa do terciarnega in enakovrednega izobraževanja za višjo stopnjo udeležbe in uspešnega zaključka izobraževanja, predvsem za prikrajšane skupine;
(iii)
krepitev enake dostopnosti vseživljenjskega učenja za vse starostne skupine v formalnem, neformalnem in priložnostnem okolju, izpopolnjevanje znanj, spretnosti in kompetenc delovne sile ter spodbujanje prožnih možnosti učenja, vključno prek poklicnega usmerjanja in validiranja pridobljenih kompetenc;
(iv)
izboljšanje odzivnosti sistemov izobraževanja in usposabljanja na potrebe trga dela, lažji prehod iz izobraževanja v zaposlitev ter okrepljeni in kakovostnejši sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vključno prek mehanizmov za napovedovanje potreb po veščinah, prilagoditvijo učnih načrtov ter oblikovanjem in razvojem sistemov za učenje na delovnem mestu, vključno z dualnimi učnimi sistemi in vajeniškimi programi;
(d)
za tematski cilj „izboljšanje institucionalne zmogljivosti javnih organov in zainteresiranih strani ter učinkovita javna uprava“:
(i)
naložbe v institucionalno zmogljivost ter v učinkovitost javnih uprav in javnih storitev na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za zagotovitev reform, boljše zakonodaje in dobrega upravljanja;
Ta naložbena prednostna naloga velja samo v državah članicah, upravičenih do podpore iz Kohezijskega sklada, ali v državah članicah, ki imajo eno ali več regij ravni NUTS 2 iz člena 90(2)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013;
(ii)
krepitev zmogljivosti za vse zainteresirane strani, ki izvajajo politike na področju izobraževanja, vseživljenjskega učenja, usposabljanja in zaposlovanja ter socialnih zadev, vključno prek sektorskih in teritorialnih dogovorov za spodbujanje reform na nacionalni, regionalni in lokalni ravni.
2. ESS s prednostnimi naložbami iz odstavka 1 prispeva tudi k drugim tematskim ciljem iz prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013, predvsem s:
(a)
podpiranjem prehoda na nizkoogljično gospodarstvo, odporno na podnebne spremembe, gospodarno z viri in okoljsko trajnostno, prek izboljšanja sistemov izobraževanja in usposabljanja, potrebnih za prilagoditev vzorcev ravnanja, spretnosti in kvalifikacij, s strokovnim izpopolnjevanjem zaposlenih in ustvarjanjem novih delovnih mest v sektorjih, povezanih z okoljem in energijo;
(b)
krepitvijo dostopnosti in uporabe ter kakovosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij prek razvoja digitalne pismenosti in e-učenja, ter naložbami v e-vključevanje, e-spretnosti in s tem povezana podjetniška znanja;
(c)
spodbujanjem raziskav, tehnološkega razvoja in inovacij na podlagi razvoja podiplomskega študija in podjetniških znanj, usposabljanja raziskovalcev, mreženja in partnerstev med visokošolskimi zavodi, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter podjetji;
(d)
krepitvijo konkurenčnosti in dolgoročne trajnosti malih in srednjih podjetij s spodbujanjem prilagodljivosti podjetij, vodstvenih kadrov in delavcev, večjimi naložbami v človeški kapital in s podporo ustanovam, ki zagotavljajo praktično poklicno izobraževanje in usposabljanje.
Člen 4
Usklajenost in tematska osredotočenost
1. Države članice zagotovijo, da so strategija in ukrepi, določeni v operativnih programih usklajeni in ustrezni za obravnavanje izzivov, opredeljenih v okviru nacionalnih programov reform in po potrebi drugih nacionalnih strategij za boj proti brezposelnosti, revščini in socialni izključenosti ter tudi ustreznih priporočil Sveta, sprejetih v skladu s členom 148(4) PDEU, da bi prispevali k uresničevanju krovnih ciljev strategije Evropa 2020 glede zaposlovanja, izobraževanja in zmanjševanja revščine.
2. Vsaj 20 % skupnih sredstev ESS v posamezni državi članici se dodeli tematskemu cilju „spodbujanje socialnega vključevanja ter boj proti revščini in kakršni koli diskriminaciji“ iz točke (9) prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013.
3. Države članice si prizadevajo za tematsko osredotočenost na naslednje načine:
(a)
pri bolj razvitih regijah države članice osredotočijo najmanj 80 % sredstev ESS, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do pet prednostnih naložb iz člena 3(1);
(b)
pri regijah v prehodu države članice osredotočijo najmanj 70 % sredstev ESS, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do pet prednostnih naložb iz člena 3(1);
(c)
pri manj razvitih regijah države članice osredotočijo najmanj 60 % sredstev ESS, dodeljenih vsakemu posameznemu operativnemu programu, na do pet prednostnih naložb iz člena 3(1).
4. Prednostne osi iz člena 11(1) se izključijo iz izračuna odstotnih deležev, navedenih v odstavkih 2 in 3 tega člena.
Člen 5
Kazalniki
1. Skupni kazalniki učinkov in rezultatov, določeni v Prilogi I k tej uredbi, in po potrebi kazalniki za posamezne programe se uporabljajo v skladu s členom 27(4) in členom 96(2)(b)(ii) in (iv) Uredbe (EU) št. 1303/2013. Pri vseh prednostnih naložbah je treba sporočiti vse skupne kazalnike učinkov in rezultatov. Kazalnike rezultatov iz Priloge II k tej uredbi se sporočijo v skladu z odstavkom 2 tega člena. Po potrebi se podatki razčlenijo po spolu.
Za skupne kazalnike učinka in kazalnike učinka za posamezne programe se izhodiščna vrednost določi pri nič. Kadar narava podprtih operacij to zahteva in dopušča, se zbirne številčno-ovrednotene ciljne vrednosti za te kazalnike določijo za leto 2023. Kazalniki učinka se izrazijo v absolutnih številih.
Za te skupne kazalnike učinka in posebne kazalnike učinka za posamezne programe, pri katerih je bila za leto 2023 določena zbirna številčno-opredeljena ciljna vrednost, se izhodiščne vrednosti določijo z uporabo najnovejših razpoložljivih podatkov ali drugih ustreznih virov informacij. Posebni kazalniki učinka za posamezne programe in s tem povezani cilji so lahko izraženi številčno opredeljeno ali opisno.
2. Poleg odstavka 1 se kazalniki rezultatov, določeni v Prilogi II k tej uredbi, uporabljajo za vse operacije, ki prejemajo pomoč v okviru prednostne naložbe iz člena 3(1)(a)(ii) za izvajanje pobude za zaposlovanje mladih. Vsi kazalniki iz Priloge II k tej uredbi so povezani s številčno-opredeljeno zbirno ciljno vrednostjo za leto 2023 in izhodiščno vrednostjo.
3. Vsak organ upravljanja skupaj z letnimi poročili o izvajanju predloži elektronsko strukturirane podatke za vsako prednostno os, razčlenjeno po naložbenih prednostnih področjih. Podatki se posredujejo za kategorije ukrepov iz člena 96(2)(b)(vi) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter kazalnike učinka in rezultatov. Z odstopanjem od člena 50(2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se poslani podatki o kazalnikih učinka in kazalnikih rezultatov nanašajo na delno ali v celoti izvedene operacije.
POGLAVJE II
POSEBNE DOLOČBE ZA PROGRAMSKO NAČRTOVANJE IN IZVAJANJE
Člen 6
Vključevanje partnerjev
1. Sodelovanje partnerjev iz člena 5 Uredbe (EU) št. 1303/2013 pri izvajanju operativnih programov lahko poteka v obliki globalnih nepovratnih sredstev, opredeljenih v členu 123(7) Uredbe (EU) št. 1303/2013. V takih primerih se v operativnem programu opredeli del zadevnega operativnega programa, na katerega se globalna nepovratna sredstva nanašajo, vključno z okvirnimi dodeljenimi finančnimi sredstvi iz vsake posamezne prednostne osi za zadevni del.
2. Za spodbuditev ustrezne udeležbe socialnih partnerjev pri ukrepih, ki jih podpira ESS, organi upravljanja operativnega programa v regiji, opredeljeni v členu 90(2)(a) ali (b) Uredbe (EU) št. 1303/2013, ali v državi članici, ki je upravičena do podpore iz Kohezijskega sklada, zagotovijo, da se glede na potrebe dodeli ustrezen znesek sredstev iz ESS za dejavnosti krepitve zmogljivosti, in sicer v obliki usposabljanja, mreženja in krepitve socialnega dialoga, ter za dejavnosti, ki jih socialni partnerji izvajajo skupaj.
3. Za spodbuditev ustrezne udeležbe nevladnih organizacij pri ukrepih, ki jih podpira ESS, zlasti na področju socialne vključenosti, enakosti spolov in enakih možnosti, ter dostopa nevladnih organizacij do teh ukrepov, organi upravljanja operativnega programa v regiji, opredeljeni v členu 90(2)(a) ali (b) Uredbe (EU) št. 1303/2013, ali v državi članici, ki je upravičena do podpore iz Kohezijskega sklada, zagotovijo, da se ustrezen znesek virov ESS dodeli dejavnostim krepitve zmogljivosti nevladnih organizacij.
Člen 7
Spodbujanje enakosti med moškimi in ženskami
Države članice in Komisija spodbujajo enakost med moškimi in ženskami z vključevanjem tega načela v skladu s členom 7 Uredbe (EU) št. 1303/2013 v vseh fazah priprave, izvajanja, spremljanja in ocenjevanja operativnih programov. Države članice in Komisija prek ESS podpirajo tudi posebne ciljno naravnane ukrepe v sklopu kakršnih koli prednostnih naložb iz člena 3 in zlasti člena 3(1)(a)(iv) te uredbe za povečanje trajne udeležbe in napredka žensk v zaposlovanju, s čimer se ukrepa proti feminizaciji revščine, za zmanjšanje segregacije na podlagi spola, boju proti spolnim stereotipom na trgu dela in v izobraževanju in usposabljanju ter za spodbujanje usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja, kot tudi enakopravne porazdelitve obveznosti za oskrbo med moškimi in ženskami.
Člen 8
Spodbujanje enakih možnosti in boj proti diskriminaciji
Države članice in Komisija spodbujajo enake možnosti za vse, brez diskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, vključno z dostopnostjo za invalide z vključevanjem načela nediskriminacije iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1303/2013. Države članice in Komisija prek ESS podpirajo tudi posebne ukrepe v okviru katerekoli od prednostnih naložb iz člena 3 in zlasti členu 3(1)(b)(iii) te uredbe. Taki ukrepi so namenjeni boju proti vsem oblikam diskriminacije, kot tudi izboljšanju dostopnosti za invalide, da se poveča vključenost na trgu dela, v izobraževanju in usposabljanju ter s tem okrepi socialna vključenost, zmanjšajo neenakosti v smislu uspešnega zaključka izobraževanja in zdravstvenega stanja ter pospeši prehod od institucionalne oskrbe k oskrbi v skupnosti, zlasti za tiste, ki doživljajo večplastno diskriminacijo.
Člen 9
Socialne inovacije
1. ESS spodbuja socialne inovacije na vseh področjih, ki spadajo v njegovo področje uporabe, kakor je opredeljeno v členu 3, zlasti za preskušanje, vrednotenje in razširjanje inovativnih rešitev, vključno na lokalni ali regionalni ravni, za obravnavo socialnih potreb z zadevnimi akterji in še posebej s socialnimi partnerji.
2. Države članice v operativnih programih ali kasneje pri izvajanju opredelijo področja socialnih inovacij, ki ustrezajo posebnim potrebam držav članic.
3. Komisija olajšuje krepitev zmogljivosti za socialne inovacije, zlasti s pospeševanjem vzajemnega učenja, vzpostavljanjem mrež ter razširjanjem in spodbujanjem dobrih praks in metodologij.
Člen 10
Transnacionalno sodelovanje
1. Države članice podpirajo transnacionalno sodelovanje, da se spodbudi vzajemno učenje, s čimer se poveča uspešnost politik, ki jih podpira ESS. Transnacionalno sodelovanje vključuje partnerje iz vsaj dveh držav članic.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko država članica s samo enim operativnim programom, ki ga podpira ESS, ali enim operativnim programom, ki se financira iz več skladov, izjemoma odloči, da ne bo podprla ukrepov transnacionalnega sodelovanja, in sicer v ustrezno utemeljenih primerih in ob upoštevanju načela sorazmernosti.
3. Države članice lahko v sodelovanju z zadevnimi partnerji izberejo teme transnacionalnega sodelovanja s seznama skupnih tem, ki ga predlaga Komisija in potrdi odbor iz člena 25, ali izberejo katerekoli druge teme, ki ustrezajo njihovim specifičnim potrebam.
4. Komisija olajšuje transnacionalno sodelovanje pri skupnih temah s seznama iz odstavka 3, po potrebi pa tudi pri drugih temah, ki jih izberejo države članice, z vzajemnim učenjem in usklajenimi ali skupnimi ukrepi. Komisija upravlja zlasti platformo na ravni Unije za lažje oblikovanje transnacionalnih partnerstev, izmenjavo izkušenj, krepitev zmogljivosti in mreženje ter uporabo in razširjanje pomembnih rezultatov. Poleg tega Komisija za lažje transnacionalno sodelovanje razvije usklajen okvir za izvajanje, vključno s skupnimi merili za upravičenost, vrstami in časovnim razporedom ukrepov ter skupnimi metodološkimi pristopi za spremljanje in vrednotenje.
Člen 11
Za sklad specifične določbe za operativne programe
1. Z odstopanjem od člena 96(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se lahko v operativnih programih določijo prednostne osi za izvajanje socialnih inovacij in transnacionalnega sodelovanja iz členov 9 in 10 te uredbe.
2. Z odstopanjem od člena 120(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se najvišja stopnja sofinanciranja za prednostno os poveča za deset odstotnih točk, vendar ne preseže 100 %, kadar je prednostna os v celoti namenjena socialnim inovacijam ali transnacionalnemu sodelovanju ali kombinaciji obojega.
3. Poleg določb iz člena 96(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se v operativnih programih določi tudi prispevek načrtovanih ukrepov, ki jih podpira ESS za:
(a)
tematske cilje iz točk (1) do (7) prvega odstavka člena 9 Uredbe (EU) št. 1303/2013 po prednostnih oseh, če je primerno;
(b)
socialne inovacije in transnacionalno sodelovanje iz členov 9 in 10 te uredbe, kadar teh področij ne pokriva posebna prednostna os.
Člen 12
Posebne določbe o obravnavi teritorialnih posebnosti
1. ESS lahko podpira strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, na urbanih in podeželskih območjih, kot je navedeno v členih 32, 33 in 34 Uredbe (EU) št. 1303/2013, teritorialne dogovore in lokalne pobude za zaposlovanje, vključno z zaposlovanjem mladih, izobraževanje in socialno vključevanje ter celostne teritorialne naložbe iz člena 36 Uredbe (EU) št. 1303/2013.
2. Kot dopolnilo k ukrepom ESRR iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6) lahko ESS podpre trajnostni urbani razvoj s strategijami integriranih ukrepov za reševanje gospodarskih, okoljskih in socialnih izzivov na urbanih območjih, ki jih določijo države članice na podlagi načel, določenih v njihovih zadevnih partnerskih sporazumih.
POGLAVJE III
POSEBNE DOLOČBE ZA FINANČNO UPRAVLJANJE
Člen 13
Upravičenost izdatkov
1. ESS zagotovi podporo za upravičene izdatke, ki lahko, kot je določeno v členu 120(2)(b) Uredbe (EU) št. 1303/2013, vključujejo vse finančne vire, ki jih skupaj prispevajo delodajalci in delavci.
2. ESS lahko podpre izdatke za operacije, ki se izvajajo zunaj programskega območja, vendar v Uniji, če sta izpolnjena naslednja pogoja:
(a)
operacija koristi programskemu območju;
(b)
obveznosti organov za operativni program glede upravljanja, nadzora in revizije v zvezi z operacijo izpolnijo organi, ki so pristojni za operativni program, v okviru katerega se ta operacija podpira, ali pa sklenejo dogovore z organi v državi članici, v kateri se operacija izvaja, če so v tej državi članici izpolnjene obveznosti glede upravljanja, nadzora in revizije v zvezi z operacijo.
3. Do mejne vrednosti 3 % proračuna operativnega programa ESS ali dela operativnega programa, ki se financira iz več skladov, namenjenega za ESS, so izdatki, nastali zunaj Unije, za prispevek ESS upravičeni, pod pogojem, da zadevajo tematske cilje iz člena 3(1)(a) ali člena 3(1)(c), in pod pogojem, da je zadevni odbor za spremljanje programa soglašal z operacijo ali vrsto zadevnih operacij.
4. Poleg izdatkov iz člena 69(3) Uredbe (EU) št. 1303/2013 nakup infrastrukture, zemljišč in nepremičnin ni upravičen do prispevka iz ESS.
5. Prispevki v naravi v obliki prejemkov ali plač, ki jih tretja oseba izplača udeležencem operacije, so lahko upravičeni do prispevka iz ESS, pod pogojem, da so prispevki v naravi nastali v skladu z nacionalnimi pravili, vključno z računovodskimi pravili in da ne presegajo stroškov, ki jih krije tretja oseba.
Člen 14
Poenostavljene možnosti obračunavanja stroškov
1. Poleg izbire iz člena 67 Uredbe (EU) št. 1303/2013 lahko Komisija povrne izdatke, ki so jih plačale države članice, na podlagi standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov, ki jih določi Komisija. Zneski, izračunani na tej podlagi, se štejejo za javno podporo, izplačano upravičencem, in za upravičene izdatke za namene uporabe Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Za namen prvega pododstavka se na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 24 v zvezi z vrsto zajetih operacij, opredelitvami standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov ter njihovih najvišjih zneskov, ki se lahko prilagodijo v skladu s skupno dogovorjenimi metodami, ob ustreznem upoštevanju izkušenj, pridobljenih v prejšnjem programskem obdobju.
Izključni cilj finančnih revizij je preverjanje, da so izpolnjeni pogoji za povračila s strani Komisije na podlagi standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov.
Kadar se v skladu s prvim pododstavkom uporablja financiranje na podlagi standardnih stroškov na enoto in pavšalnih zneskov, lahko država članica svoje uporabi računovodske prakse v podporo operacijam. V tej uredbi in Uredbi (EU) št. 1303/2013 se za take računovodske prakse in iz njih izhajajoče zneske ne uporablja revizija revizijskega organa ali Komisije.
2. V skladu s členom 67(1)(d) in (5)(d) Uredbe (EU) št. 1303/2013 se pavšalna stopnja do 40 % upravičenih neposrednih stroškov za osebje lahko uporabi za kritje preostalih upravičenih stroškov operacije, ne da bi morala zadevna država članica s kakršnim koli izračunom določiti stopnjo, ki se uporabi.
3. Kadar javna podpora za nepovratna sredstva in vračljivo pomoč ne presega 100 000 EUR, se zneski iz člena 67(1)(b), (c) in (d) Uredbe (EU) št. 1303/2013, poleg metod, ki jih določa člen 67(5) Uredbe (EU) št. 1303/2013, lahko določijo za vsak primer posebej s sklicevanjem na predlog proračuna, o katerem se predhodno dogovori organ upravljanja.
4. Ne glede na člen 67(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 imajo nepovratna sredstva in vračljiva pomoč, za katera javna podpora ne presega 50 000 EUR, obliko standardnih lestvic stroškov na enoto ali pavšalnih zneskov v skladu z odstavkom 1 tega člena ali s členom 67 Uredbe (EU) št. 1303/2013, ali pavšalnih stopenj v skladu s členom 67 Uredbe (EU) št. 1303/2013, razen za operacije, ki dobivajo pomoč v okviru sheme državne pomoči. Kadar se uporabi financiranje na podlagi pavšalnih stopenj, se tiste kategorije stroškov, ki se uporabijo za izračun stopnje, povrnejo v skladu s členom 67(1)(a) Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Člen 15
Finančni instrumenti
V skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1303/2013 lahko ESS podpira ukrepe in politike, ki spadajo v njegovo področje uporabe, s finančnimi instrumenti, tudi z mikrokrediti in jamstvenimi skladi.
POGLAVJE IV
POBUDA ZA ZAPOSLOVANJE MLADIH
Člen 16
Pobuda za zaposlovanje mladih
Pobuda za zaposlovanje mladih podpira boj proti brezposelnosti mladih v upravičenih regijah Unije z zagotavljanjem podpore za ukrepe iz člena 3(1)(a)(ii) te uredbe. Namenjena je vsem mladim, mlajšim od 25 let, ki niso zaposleni in se ne izobražujejo ali usposabljajo, ki prebivajo v upravičenih regijah, ki so neaktivni ali brezposelni, vključno z dolgotrajno brezposelnimi, in so ali niso prijavljeni kot iskalci dela. Države članice lahko prostovoljno odločijo, da ciljno skupino razširijo na mlade pod 30. letom.
V pobudi za zaposlovanje mladih 2014-2015 so „upravičene regije“ tiste regije ravni NUTS 2, v katerih je bila leta 2012 stopnja brezposelnosti mladih med 15. in 24. letom višja od 25 %, in v državah članicah, kjer se je brezposelnost mladih leta 2012 zvišala za več kot 30 %, pa regije ravni NUTS 2, kjer je bila leta 2012 brezposelnost mladih višja od 20 %.
Sredstva za pobudo za zaposlovanje mladih za obdobje 2016-2020 se lahko v proračunskem postopku v skladu s členom 14 Uredbe (EU) št. 1311/2013 zvišajo. Za določitev upravičenih regij v pobudi za zaposlovanje mladih za obdobje 2016-2020 se referenčni podatki za leto 2012 iz drugega pododstavka štejejo kot sklicevanje na zadnje razpoložljive letne podatke. Za razčlenitev dodatnih virov po državah članicah velja enak postopek kot za prvotno dodelitev v skladu v Prilogo VIII Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Države članice se v dogovoru s Komisijo lahko odločijo dodeliti omejen znesek, ki ne presega 10 % sredstev v okviru pobude za zaposlovanje mladih, za mlade v podregijah, ki imajo visoko stopnjo brezposelnosti mladih in so zunaj upravičenih regij NUTS 2.
Člen 17
Tematska osredotočenost
Posebna dodelitev sredstev za pobudo za zaposlovanje mladih se ne upošteva za namene izračuna tematske osredotočenosti iz člena 4.
Člen 18
Programsko načrtovanje
Pobuda za zaposlovanje mladih je vključena v programsko načrtovanje ESS v skladu s členom 96 Uredbe (EU) št. 1303/2013. Države članice po potrebi določijo ustrezne ureditve programskega načrtovanja za pobudo za zaposlovanje mladih v njihovem zadevnem partnerskem sporazumu in njihovem operativnem programu.
Ureditev programskega načrtovanja je lahko v eni ali več od naslednjih oblik:
(a)
posebni operativni program;
(b)
posebna prednostna os v okviru operativnega programa;
(c)
del ene ali več prednostnih osi.
Za pobudo za zaposlovanje mladih se uporabljata člena 9 in 10 te uredbe.
Člen 19
Spremljanje in vrednotenje
1. Poleg nalog odbora za spremljanje, določenih v členu 110 Uredbe (EU) št. 1303/2013 odbor za spremljanje najmanj enkrat letno preuči izvajanje pobude za zaposlovanje mladih v okviru operativnega programa in napredek pri doseganju njegovih ciljev.
2. Letna poročila o izvajanju in končno poročilo iz člena 50(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 vsebujejo dodatne informacije o izvajanju pobude za zaposlovanje mladih. Komisija Evropskemu parlamentu posreduje povzetek teh poročil, kot je navedeno v členu 53(1) Uredbe (EU) št. 1303/2013.
Komisija se udeleži letne razprave v Evropskem parlamentu o teh poročilih.
3. Organi upravljanja od aprila 2015 in za naslednja leta hkrati z letnimi poročili o izvajanju iz člena 50(1) in (2) Uredbe (EU) št. 1303/2013 elektronsko predložijo Komisiji strukturirane podatke za vsako prednostno os ali kateri koli del prednostne osi, ki podpira pobudo za zaposlovanje mladih. Posredovani podatki o kazalnikih se nanašajo na vrednosti za kazalnike iz prilog I in II k tej uredbi in po potrebi na kazalnike za posamezne programe. Nanašajo se na delno ali v celoti izvedene operacije.
4. Letna poročila o izvajanju iz člena 50(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ali, kadar je ustrezno, poročilo o napredku iz člena 111(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 ter letno poročilo o izvajanju, predloženo do 31. maja 2016, predstavijo glavne ugotovitve vrednotenj iz odstavka 6 tega člena. Poročila tudi opredelijo in ocenijo kakovost ponudb o zaposlitvi, ki jih prejmejo udeleženci pobude za zaposlovanje mladih, vključno s prikrajšanimi osebami, tistimi iz marginaliziranih skupin in tistimi, ki opustijo izobraževanje brez pridobljene kvalifikacije. Poročila tudi opredelijo in ocenijo njihov napredek pri nadaljevanju izobraževanja, iskanju trajnostne in dostojne zaposlitve ali začetku vajeništva ali kakovostnega pripravništva.
5. Poročila o napredku iz člena 52 Uredbe (EU) št. 1303/2013 vsebujejo dodatne informacije o pobudi za zaposlovanje mladih in ocenijo njeno izvajanje. Komisija Evropskemu parlamentu posreduje povzetek teh poročil, kot je navedeno v členu 53(2) navedene uredbe in se bo udeležila razprave v Evropskem parlamentu o teh poročil.
6. Vsaj dvakrat v programskem obdobju se z vrednotenjem oceni uspešnost, učinkovitost in učinek skupne podpore iz ESS in posebnih sredstev za pobudo za zaposlovanje mladih in izvajanje jamstva za mlade.
Prvo vrednotenje bo zaključeno do 31. decembra 2015, drugo vrednotenje pa do 31. decembra 2018.
Člen 20
Ukrepi informiranja in obveščanja javnosti
1. Upravičenci zagotovijo, da se tisti, ki sodelujejo v operaciji, posebej obvestijo o podpori iz pobude za zaposlovanje mladih, zagotovljene s pomočjo sredstev ESS in posebnih sredstev, dodeljenih za pobudo za zaposlovanje mladih.
2. Vsak dokument, ki se nanaša na izvajanje operacije in je izdan za javnost ali udeležence, vključno s potrdili o udeležbi ali drugimi potrdili, vključuje izjavo, da je operacija prejela podporo iz pobude za zaposlovanje mladih.
Člen 21
Tehnična pomoč
Države članice lahko posebna sredstva za pobudo za zaposlovanje mladih vključijo v izračun omejitve za celotni znesek sredstev, dodeljen vsaki državi članici za tehnično pomoč.
Člen 22
Finančna podpora
1. S sklepom Komisije o sprejetju operativnega programa se določi najvišji znesek podpore iz posebnih sredstev, dodeljenih za pobudo za zaposlovanje mladih in ustrezne podpore ESS kot skupni znesek in tudi po kategorijah regij za vsako prednostno os. Ustrezna podpora ESS je najmanj enaka višini podpore iz posebnih sredstev, dodeljenih za pobudo za zaposlovanje mladih za vsako prednostno os.
2. Na podlagi zneskov iz odstavka 1 se s sklepom Komisije iz odstavka 1 prav tako določi razmerje med kategorijami regij za sredstva ESS za vsako prednostno os.
3. Kadar se pobuda za zaposlovanje mladih izvaja po posebni prednostni osi, ki pokriva upravičene regije iz več kot ene kategorije, se za dodeljena sredstva ESS uporablja najvišja stopnja sofinanciranja.
Za posebna sredstva za pobudo za zaposlovanje mladih ne velja zahteva nacionalnega sofinanciranja.
Splošna stopnja sofinanciranja prednostne osi, določena s sklepom Komisije iz odstavka 1, se izračuna na podlagi stopnje sofinanciranja sredstev ESS skupaj s posebnimi sredstvi za pobudo za zaposlovanje mladih.
Člen 23
Finančno upravljanje
Poleg člena 130 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Komisija pri povračilu vmesnih plačil in izplačilu končnih plačil za vsako prednostno os, namenjeno pobudi za zaposlovanje mladih, porazdeli povračilo iz proračuna Unije enakovredno med ESS in posebna sredstva za pobudo za zaposlovanje mladih. Po povračilu vseh virov iz posebnih sredstev za pobudo za zaposlovanje mladih, Komisija ostala povračila iz proračuna Unije nameni za ESS.
Komisija porazdeli povračilo iz ESS med kategorije regij v skladu z razmerjem iz člena 22(2).
POGLAVJE V
PRENOS POOBLASTILA IN KONČNE DOLOČBE
Člen 24
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 14(1) se prenese na Komisijo od 21. decembra 2013 do 31. decembra 2020.
3. Pooblastilo iz člena 14(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 14(1), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 25
Odbor iz člena 163 PDEU
1. Komisiji pomaga odbor (v nadaljnjem besedilu: odbor ESS), ustanovljen v skladu s členom 163 PDEU.
2. Član Komisije, odgovoren za predsedovanje odboru ESS, lahko to odgovornost prenese na visokega uradnika Komisije. Sekretariat odbora ESS zagotovi Komisija.
3. Vsaka država članica za največ sedem let imenuje po enega vladnega predstavnika, enega predstavnika organizacij delavcev, enega predstavnika organizacij delodajalcev in enega namestnika za vsakega člana. V odsotnosti člana ima namestnik samodejno pravico sodelovati v postopkih.
4. Odbor ESS ima po enega predstavnika iz vsake organizacije, ki predstavlja organizacije delavcev in organizacije delodajalcev na ravni Unije.
5. Odbor ESS lahko na svoje seje povabi predstavnike Evropske investicijske banke in Evropskega investicijskega sklada brez glasovalne pravice ter predstavnike zadevnih civilnodružbenih organizacij brez glasovalne pravice, če je na podlagi dnevnega reda seje potrebna njihova prisotnost.
6. Odbor ESS:
(a)
da mnenje o osnutkih sklepov Komisije v zvezi z operativnimi programi in programskim načrtovanjem v primeru podpore s strani ESS;
(b)
da mnenje o načrtovani uporabi tehnične pomoči v primeru podpore iz ESS, kot tudi in o drugih vprašanjih, ki so pomembna za ESS in vplivajo na izvajanje strategij na ravni Unije;
(c)
potrdi seznam skupnih tem transnacionalnega sodelovanja iz člena 10(3).
7. Odbor ESS lahko da mnenje o:
(a)
vprašanjih, povezanih s prispevkom ESS k izvajanju strategije Evropa 2020;
(b)
vprašanjih v zvezi z Uredbo (ES) št. 1303/2013, pomembnih za ESS;
(c)
vprašanjih v zvezi z ESS, ki jih predloži Komisija in ki niso vprašanja iz odstavka 6.
8. Mnenja odbora ESS se sprejmejo z absolutno večino veljavno oddanih glasov in se posredujejo v vednost Evropskemu parlamentu. Komisija odbor ESS obvesti, na kakšen način je upoštevala njegova mnenja.
Člen 26
Prehodne določbe
1. Ta uredba ne vpliva na nadaljnje izvajanje ali spreminjanje pomoči, vključno s popolno ali delno razveljavitvijo pomoči, ki jo je Komisija odobrila na podlagi Uredbe (ES) št. 1081/2006 ali druge veljavne zakonodaje, ki urejajo to pomoč na dan 31. decembra 2013. Navedena uredba ali druga taka zakonodaja, ki se uporablja, se po 31. decembru 2013 posledično še naprej uporablja za to pomoč ali zadevne operacije do njihovega zaključka.
2. Zahtevki za pomoč, vloženi ali odobreni pred 1. januarjem 2014 na podlagi Uredbe (ES) št. 1081/2006, ostanejo še naprej v veljavi.
Člen 27
Razveljavitev
Uredba (ES) št. 1081/2006 se brez poseganja v določbe iz člena 26 te uredbe razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014.
Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje za sklicevanje na to uredbo in se bere v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge III.
Člen 28
Pregled
Evropski parlament in Svet to uredbo pregledata do 31. decembra 2020 v skladu s členom 164 PDEU.
Člen 29
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. decembra 2013