NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1078/2012
ze dne 16. listopadu 2012
o společné bezpečnostní metodě sledování, kterou mají používat železniční podniky, provozovatelé infrastruktury po získání osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti a subjekty odpovědné za údržbu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES ze dne 29. dubna 2004 o bezpečnosti železnic Společenství a o změně směrnice Rady 95/18/ES o vydávání licencí železničním podnikům a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (směrnice o bezpečnosti železnic) (1), a zejména na článek 6 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise by měla přijmout druhý soubor společných bezpečnostních metod (CSM), zahrnující alespoň metody stanovené v čl. 6 odst. 3 písm. c) směrnice 2004/49/ES, na základě doporučení Evropské agentury pro železnice (dále jen „agentura“).
(2)
Dne 5. října 2009 Komise pověřila agenturu v souladu se směrnicí 2004/49/ES vypracováním návrhu CSM pro kontrolu shody provozu a údržby strukturálních subsystémů s příslušnými základními požadavky. V těchto CSM by měly být upřesněny metody, které mají být použity jednak k ověření toho, že strukturální subsystémy (včetně provozu a řízení dopravy) jsou provozovány a udržovány v souladu se všemi základními požadavky souvisejícími s bezpečností, jednak ke sledování toho, zda subsystémy a jejich začlenění do systémů nadále splňují při provozu a údržbě příslušné bezpečnostní požadavky. Agentura předložila Komisi v souladu s jejím pověřením své doporučení týkající se CSM a podložila je zprávou o posouzení dopadů. Toto nařízení z uvedeného doporučení agentury vychází.
(3)
Aby bylo možné bezpečně začlenit strukturální subsystémy do železničního systému a zajistit jejich provoz a údržbu v rámci tohoto systému a aby bylo zajištěno, že za provozu budou splněny základní požadavky, měly by systémy zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury a systémy údržby subjektů odpovědných za údržbu zahrnovat veškerá nezbytná opatření, včetně procesů, postupů a technických, provozních a organizačních opatření ke kontrole rizik. Z tohoto důvodu by do sledování správného uplatňování a účinnosti systémů zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury, jakož i systémů údržby subjektů odpovědných za údržbu měly být zahrnuty požadavky na strukturální subsystémy v rámci provozních podmínek.
(4)
Toto nařízení by mělo umožnit účinné řízení bezpečnosti železničního systému během činností spojených s jeho provozem a údržbou, a je-li to nezbytné a přiměřeně proveditelné, mělo by tento systém řízení zlepšit.
(5)
Toto nařízení by rovněž mělo umožnit zjistit co nejdříve možný nesoulad při uplatňování systému řízení způsobem, který by mohl vyústit v nehody, incidenty, nebezpečné situace nebo jiné nebezpečné jevy. Aby bylo možné tyto formy nesouladu během činností spojených s provozem a údržbou řídit, měl by se ke sledování těchto činností používat harmonizovaný proces. Tento harmonizovaný proces by měl být zejména použit ke kontrole dosažení očekávaného výsledku u systémů zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury a ke kontrole dosažení očekávaného výsledku u systému údržby subjektů odpovědných za údržbu.
(6)
Železniční podniky a provozovatelé infrastruktury by měli sledovat řádné uplatňování a výsledky opatření, jež vytvořili pomocí svého systému zajišťování bezpečnosti proto, aby byl jejich provoz bezpečný, a to i ve zvláštních sítích.
(7)
Toto nařízení by mělo harmonizací procesu sledování usnadnit přístup služeb železniční dopravy na trh s cílem trvale zajistit požadovaný výkon železničního systému v oblasti bezpečnosti. Kromě toho by toto nařízení mělo přispět k nastolení vzájemné důvěry a transparentnosti mezi členskými státy prostřednictvím harmonizované výměny informací týkajících se bezpečnosti mezi různými zúčastněnými subjekty v rámci železničního odvětví s cílem řídit bezpečnost mezi různými rozhraními tohoto odvětví a harmonizované důkazy o uplatňování procesu sledování.
(8)
Agentura by za účelem podávání zpráv Komisi o účinnosti a uplatňování tohoto nařízení a případně za účelem vydávání doporučení ke zlepšení tohoto nařízení měla mít možnost shromažďovat příslušné informace od různých zúčastněných subjektů, mimo jiné od vnitrostátních bezpečnostních orgánů, od orgánů udělujících osvědčení subjektům odpovědným za údržbu nákladních vozů a od jiných subjektů odpovědných za údržbu, které nespadají do oblasti působnosti nařízení Komise (EU) č. 445/2011 ze dne 10. května 2011 o systému udělování osvědčení pro subjekty odpovědné za údržbu nákladních vozů (2).
(9)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru uvedeného v čl. 27 odst. 1 směrnice 2004/49/ES,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět o oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví společnou bezpečnostní metodu (CSM) sledování, která umožňuje účinné řízení bezpečnosti v železničním systému během činností spojených s jeho provozem a údržbou a která případně systém řízení zlepšuje.
2. Toto nařízení se použije pro účely:
a)
kontroly správného uplatňování a účinnosti všech procesů a postupů v rámci systému řízení, včetně technických, provozních a organizačních opatření ke kontrole rizik. V případě železničních podniků a správců infrastruktury tyto kontroly zahrnují technické, provozní a organizační prvky, jež jsou nezbytné k vydání osvědčení uvedeného v čl. 10 odst. 2 písm. a) a čl. 11 odst. 1 písm. a) směrnice 2004/49/ES, a opatření přijatá za účelem získání osvědčení uvedeného v čl. 10 odst. 2 písm. b) a čl. 11. odst. 1 písm. b) uvedené směrnice;
b)
kontroly správného uplatňování celého systému řízení a toho, zda tento systém dosahuje očekávaných výsledků, a
c)
určení a zavedení vhodných preventivních, nápravných nebo obojích opatření, je-li zjištěn významný případ nesouladu s písmeny a) a b).
3. Toto nařízení se vztahuje na železniční podniky, provozovatele infrastruktury poté, co získají osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti, a subjektů odpovědných za údržbu.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice článku 3 směrnice 2004/49/ES.
Kromě toho se použijí i tyto definice:
a)
„systémem řízení“ se rozumí buď systém zajišťování bezpečnosti železničních podniků a provozovatelů infrastruktury, které jsou definovány v čl. 3 písm. i) směrnice 2004/49/ES a jsou v souladu s požadavky stanovenými v článku 9 a příloze III uvedené směrnice, nebo systém údržby subjektů odpovědných za údržbu, které jsou v souladu s požadavky stanovenými v čl. 14a odst. 3 uvedené směrnice;
b)
„sledováním“ se rozumí opatření zavedená železničními podniky, provozovateli infrastruktury nebo subjekty odpovědnými za údržbu ke kontrole toho, zda je jejich systém řízení používán správně a zda je účinný;
c)
„rozhraními“ se rozumějí rozhraní definovaná v čl. 3 odst. 7 nařízení Komise (ES) č. 352/2009 (3).
Článek 3
Proces sledování
1. Každý železniční podnik, provozovatel infrastruktury a subjekt odpovědný za údržbu:
a)
nese odpovědnost za provádění procesu sledování stanoveného v příloze;
b)
zajistí, aby v souladu s tímto nařízením byla sledována také opatření ke kontrole rizik, která zavedou jejich smluvní dodavatelé. Za tímto účelem použijí proces sledování stanovený v příloze nebo své smluvní dodavatele požádají, aby tento postup uplatňovali na základě smluvních ujednání.
2. Proces sledování zahrnuje tyto činnosti:
a)
vymezení strategie, priorit a plánu či plánů sledování;
b)
shromažďování a analýzu informací;
c)
vypracování akčního plánu pro případy nepřijatelného nesouladu s požadavky stanovenými v systému řízení;
d)
provedení akčního plánu, je-li tento plán již vypracován;
e)
hodnocení účinnosti opatření akčního plánu, je-li tento plán již vypracován.
Článek 4
Výměna informací mezi zúčastněnými subjekty
1. Železniční podniky, provozovatelé infrastruktury a subjekty odpovědné za údržbu, včetně jejich smluvních dodavatelů, zajistí prostřednictvím smluvních ujednání, aby si vzájemně vyměňovali veškeré významné informace týkající se bezpečnosti, které vzejdou z uplatňování procesu sledování stanoveného v příloze, a umožnili tak druhé straně přijmout nápravná opatření nezbytná k trvalému zajištění požadovaného výkonu železničního systému v oblasti bezpečnosti.
2. Pokud železniční podniky, provozovatelé infrastruktury a subjekty odpovědné za údržbu zjistí v důsledku uplatnění procesu sledování významné bezpečnostní riziko spojené s poruchami a konstrukčními vadami nebo selháním technického vybavení, včetně poruch a konstrukčních vad nebo selhání technického vybavení strukturálních subsystémů, podají o tomto riziku zprávu ostatním zúčastněným stranám, aby jim umožnili přijmout nápravná opatření nezbytná k trvalému zajištění požadovaného výkonu železničního systému v oblasti bezpečnosti.
Článek 5
Podávání zpráv
1. Provozovatelé infrastruktury a železniční podniky informují vnitrostátní bezpečnostní orgán o uplatňování tohoto nařízení prostřednictvím své výroční zprávy o bezpečnosti předkládané v souladu s čl. 9 odst. 4 směrnice 2004/49/ES.
2. Vnitrostátní bezpečnostní orgán podává zprávu o uplatňování tohoto nařízení železničními podniky, provozovateli infrastruktury, a je-li si toho vědom, subjekty odpovědnými za údržbu v souladu s článkem 18 směrnice 2004/49/ES.
3. Výroční zpráva o údržbě podávaná subjekty odpovědnými za údržbu nákladních vozů, již stanoví bod I podbod 7.4 písm. k) přílohy III nařízení (EU) č. 445/2011, obsahuje informace o zkušenostech subjektů odpovědných za údržbu s uplatňováním tohoto nařízení. Agentura tyto informace shromažďuje v koordinaci s příslušnými orgány udělujícími osvědčení.
4. Své zkušenosti s uplatňováním tohoto nařízení sdílejí s agenturou i ostatní subjekty odpovědné za údržbu, které nespadají do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 445/2011. Agentura sdílení zkušeností s těmito subjekty odpovědnými za údržbu koordinuje.
5. Agentura shromažďuje veškeré informace o zkušenostech s uplatňováním tohoto nařízení a v případě potřeby vydává doporučení Komisi s cílem toto nařízení zlepšit.
6. Vnitrostátní bezpečnostní orgány agenturu při shromažďování těchto informací od železničních podniků a provozovatelů infrastruktury podporují.
7. Nejpozději do tří let od vstupu tohoto nařízení v platnost předloží agentura Komisi zprávu analyzující účinnost metody a zkušenosti železničních podniků, provozovatelů infrastruktury a subjektů odpovědných za údržbu s uplatňováním tohoto nařízení.
Článek 6
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije ode dne 7. června 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. listopadu 2012.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1078/2012
z dne 16. novembra 2012
o skupni varnostni metodi spremljanja, ki jo uporabljajo prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture po prejemu varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila ter subjekti, zadolženi za vzdrževanje
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (Direktiva o varnosti na železnici) (1), zlasti člena 6 Direktive,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Komisija bi morala na osnovi priporočila Evropske železniške agencije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) sprejeti drugo serijo skupnih varnostnih metod (SVM), ki vsebuje vsaj metode iz člena 6(3)(c) Direktive 2004/49/ES.
(2)
Komisija je 5. oktobra 2009 v skladu z Direktivo 2004/49/ES pooblastila Agencijo, da pripravi SVM za preverjanje skladnosti obratovanja in vzdrževanja strukturnih podsistemov z ustreznimi bistvenimi zahtevami. Te SVM bi morale določati metode, ki jih je treba uporabiti za preverjanje, da strukturni podsistemi (vključno z vodenjem in upravljanjem železniškega prometa) obratujejo in so vzdrževani v skladu z vsemi bistvenimi zahtevami, povezanimi z varnostjo, ter za spremljanje, da podsistemi in njihova integracija v sisteme pri obratovanju in vzdrževanju še vedno izpolnjujejo varnostne zahteve, ki zanje veljajo. Agencija je v skladu z navedenim pooblastilom Komisiji predložila priporočilo o SVM, ki ga je podprla s poročilom o oceni učinka. Ta uredba temelji na priporočilu Agencije.
(3)
Da se omogočijo varni vključitev, obratovanje in vzdrževanje strukturnih podsistemov v okviru železniškega sistema, ter zagotovi, da so med obratovanjem izpolnjene bistvene zahteve, bi morali sistemi varnega upravljanja prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture ter sistemi vzdrževanja subjektov, zadolženih za vzdrževanje, vključevati vse potrebne ukrepe, vključno s procesi, potekom ter tehničnimi, operativnimi in organizacijskimi ukrepi za nadzor tveganja. Zato bi moralo spremljanje pravilne uporabe in učinkovitosti sistemov varnega upravljanja prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev železniške infrastrukture ter sistemov vzdrževanja subjektov, zadolženih za vzdrževanje, vključevati zahteve za strukturne podsisteme v operativnem okviru.
(4)
Ta uredba bi morala omogočati učinkovito upravljanje varnosti železniškega sistema med njegovim obratovanjem in vzdrževanjem ter, kadar je to potrebno in praktično izvedljivo, izboljševati sistem za upravljanje.
(5)
Ta uredba bi morala omogočati tudi čim hitrejše prepoznavanje morebitnih neskladnosti pri uporabi sistema za upravljanje, ki lahko vodijo do nesreč, incidentov, preprečenih nesreč ali drugih nevarnih dogodkov. Za upravljanje teh oblik neskladnosti pri obratovanju in vzdrževanju bi bilo treba uporabiti usklajen postopek za dejavnosti spremljanja. Ta usklajeni postopek bi bilo treba uporabiti zlasti, da se preveri, ali je bil dosežen pričakovani rezultat sistema varnega upravljanja prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture ter sistema vzdrževanja subjektov, zadolženih za vzdrževanje.
(6)
Prevozniki v železniškem prometu in upravljavci infrastrukture bi morali spremljati pravilno uporabo in rezultate ukrepov, ki so jih uvedli s svojim sistemom varnega upravljanja, da bi zagotovili varno obratovanje, tudi v posameznih omrežjih.
(7)
Ta uredba bi morala z uskladitvijo postopka spremljanja zagotavljati lažji dostop do trga storitev železniških prevozov, da se zagotovi trajna varnost železniškega sistema. Hkrati bi morala ta uredba z usklajeno izmenjavo informacij, povezanih z varnostjo, med različnimi udeleženci iz železniškega sektorja za upravljanje varnosti na različnih vmesnikih tega sektorja ter z usklajenimi dokazi uporabe postopka spremljanja prispevati tudi k vzpostavitvi preglednosti in vzajemnega zaupanja med državami članicami.
(8)
Če želi Agencija Komisiji poročati o učinkovitosti in uporabi te uredbe ter ji, če je to primerno, svetovati, kako jo izboljšati, bi morala biti sposobna zbrati ustrezne informacije različnih udeležencev, vključno z nacionalnimi varnostnimi organi, certifikacijskimi organi, subjekti, zadolženimi za vzdrževanje tovornih vagonov, in drugimi subjekti, zadolženimi za vzdrževanje, ki ne spadajo na področje uporabe Uredbe Komisije (EU) št. 445/2011 z dne 10. maja 2011 o sistemu podeljevanja spričevala subjekta, zadolženega za vzdrževanje, za tovorne vagone (2).
(9)
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora iz člena 27(1) Direktive 2004/49/ES -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet in področje uporabe
1. Ta uredba vzpostavlja skupno varnostno metodo (SVM) spremljanja, ki omogoča učinkovito upravljanje varnosti v železniškem sistemu med njegovim obratovanjem in vzdrževanjem ter, kadar je to primerno, izboljševanje sistema za upravljanje.
2. Ta uredba se uporablja za:
(a)
preverjanje pravilne uporabe in učinkovitosti vseh procesov in postopkov sistema za upravljanje, vključno s tehničnimi, operativnimi in organizacijskimi ukrepi za nadzor tveganja. V primeru prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture bo preverjanje vključevalo tehnične, operativne in organizacijske elemente, ki so potrebni za izdajo spričeval/pooblastil iz člena 10.2(a) in 11.1(a), ter določbe glede pridobitve spričeval/pooblastil iz člena 10.2(b) in 11.1(b) Direktive 2004/49/ES;
(b)
preverjanje pravilne uporabe celotnega sistema za upravljanje in preverjanje, ali je sistem za upravljanje dosegel pričakovane rezultate, ter
(c)
določanje in izvajanje primernih preventivnih ali korektivnih ukrepov oziroma obeh vrst ukrepov hkrati, če je bil ugotovljen primer neskladnosti iz točk (a) in (b).
3. Ta uredba velja za prevoznike v železniškem prometu, upravljavce infrastrukture po prejemu varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila in subjekte, zadolžene za vzdrževanje.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 3 Direktive 2004/49/ES.
Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
„sistem za upravljanje“ pomeni bodisi sisteme varnega upravljanja prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture, kakor so opredeljeni v členu 3(i) Direktive 2004/49/ES ter skladni z zahtevami iz člena 9 in Priloge III navedene direktive, bodisi sistem vzdrževanja subjektov, zadolženih za vzdrževanje, skladen z zahtevami, ki jih določa člen 14a(3) navedene direktive;
(b)
„spremljanje“ pomeni ukrepe, ki jih zagotovijo prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture ali subjekti, zadolženi za vzdrževanje, da preverijo, ali se njihov sistem za upravljanje pravilno uporablja in je učinkovit;
(c)
„vmesniki“ pomeni vmesnike, kakor so opredeljeni v členu 3(7) Uredbe Komisije (ES) št. 352/2009 (3).
Člen 3
Postopek spremljanja
1. Vsak prevoznik v železniškem prometu, upravljavec infrastrukture in subjekt, zadolžen za vzdrževanje:
(a)
je odgovoren za izvajanje postopka spremljanja, določenega v Prilogi;
(b)
zagotovi, da so ukrepi za nadzor tveganja, ki jih izvajajo njegovi pogodbeni izvajalci, prav tako spremljani v skladu s to uredbo. V ta namen uporabi postopek spremljanja, določen v Prilogi, ali zahteva, da njegovi pogodbeni izvajalci uporabljajo ta postopek pri pogodbenih dogovorih.
2. Postopek spremljanja vsebuje naslednje dejavnosti:
(a)
določitev strategije, prednostnih nalog in načrta(-ov) za spremljanje;
(b)
zbiranje in analiziranje informacij;
(c)
pripravo akcijskega načrta za primere nesprejemljive neskladnosti z zahtevami, določenimi s sistemom za upravljanje;
(d)
izvajanje akcijskega načrta, če je bil pripravljen;
(e)
ocenjevanje učinkovitosti ukrepov akcijskega načrta, če je bil pripravljen.
Člen 4
Izmenjava informacij med udeleženci
1. Prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in subjekti, zadolženi za vzdrževanje, vključno z njihovimi pogodbenimi izvajalci, s pogodbenimi dogovori zagotovijo izmenjavo vseh informacij, povezanih z varnostjo, ki so bile pridobljene z uporabo postopka spremljanja, določenega v Prilogi, z namenom, da lahko druga stranka izvede vse potrebne korektivne ukrepe, s katerimi bi zagotovila neprekinjeno varnost železniškega sistema.
2. Če prevozniki v železniškem prometu, upravljavci infrastrukture in subjekti, zadolženi za vzdrževanje, pri uporabi postopka spremljanja ugotovijo kakršna koli varnostna tveganja, povezana z okvarami in konstrukcijskimi neskladnostmi ali napakami tehnične opreme, vključno z napakami strukturnih podsistemov, o teh tveganjih obvestijo druge sodelujoče stranke in jim s tem omogočijo, da izvedejo vse potrebne korektivne ukrepe, s katerimi zagotovijo neprekinjeno varnost železniškega sistema.
Člen 5
Poročanje
1. Upravljavci infrastrukture in prevozniki v železniškem prometu poročajo nacionalnemu varnostnemu organu o uporabi te uredbe v letnih varnostnih poročilih v skladu s členom 9(4) Direktive 2004/49/ES.
2. Nacionalni varnostni organ poroča o uporabi te uredbe s strani prevoznikov v železniškem prometu, upravljavcev infrastrukture in, če so o tem seznanjeni, s strani subjektov, zadolženih za vzdrževanje, v skladu s členom 18 Direktive 2004/49/ES.
3. Letno poročilo o vzdrževanju subjektov, zadolženih za vzdrževanje tovornih vagonov, iz točke I.7.4(k) Priloge III k Uredbi (EU) št. 445/2011 vključuje informacije o izkušnjah subjektov, zadolženih za vzdrževanje, pri uporabi te uredbe. Agencija zbere te informacije v sodelovanju z zadevnimi certifikacijskimi organi.
4. Drugi subjekti, zadolženi za vzdrževanje, ki jih Uredba (EU) št. 445/2011 ne zajema, prav tako delijo svoje izkušnje pri uporabi te uredbe z Agencijo. Agencija usklajuje deljenje izkušenj s temi subjekti, zadolženimi za vzdrževanje.
5. Agencija zbira vse informacije o izkušnjah pri uporabi te uredbe in po potrebi pripravi priporočila za Komisijo o tem, kako to uredbo izboljšati.
6. Nacionalni varnostni organi podpirajo Agencijo pri pridobivanju teh informacij od prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev infrastrukture.
7. Agencija najpozneje tri leta po začetku veljavnosti te uredbe Komisiji predloži poročilo z analizo učinkovitosti metode in izkušenj prevoznikov v železniškem prometu, upravljavcev infrastrukture in subjektov, zadolženih za vzdrževanje, pri uporabi te uredbe.
Člen 6
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba se uporablja od 7. junija 2013.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 16. novembra 2012