PROVÁDĚCÍ SMĚRNICE KOMISE (EU) 2015/2392
ze dne 17. prosince 2015
k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014, pokud jde o oznamování skutečných nebo možných porušení tohoto nařízení příslušným orgánům
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 ze dne 16. dubna 2014 o zneužívání trhu (nařízení o zneužívání trhu) a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES a směrnic Komise 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (1), a zejména na čl. 32 odst. 5 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Osoby, které oznamují skutečné nebo možné porušení nařízení (EU) č. 596/2014 (informátoři), mohou příslušné orgány upozornit na nové informace a pomoci jim při odhalování případů zneužívání trhu a jejich sankcionování. Ochota oznamovat takové případy však může být nižší kvůli strachu z odplaty, diskriminace nebo zpřístupnění osobních údajů. V této souvislosti je proto nezbytné zavést vhodná opatření, aby byla zajištěna celková ochrana a dodržování základních práv informátorů a obviněných osob. Osoby, které příslušným orgánům vědomě poskytly nesprávné nebo zavádějící informace, by neměly být považovány za informátory, a tudíž by neměly mít možnost využít ochranných mechanismů.
(2)
Příslušné orgány by měly umožnit anonymní poskytování informací a ochranné mechanismy podle této směrnice by se měly rovněž vztahovat na případy, kdy se anonymní informátor rozhodne odhalit svou totožnost příslušnému orgánu později. Informátoři by měli mít možnost poskytnout informace buď vnitřními postupy, existují-li, nebo přímo příslušnému orgánu.
(3)
Bude nutné určit konkrétní pracovníky příslušných orgánů, kteří budou odborně vyškoleni mimo jiné o platných pravidlech pro ochranu údajů a kteří budou vyřizovat oznámení o porušení nařízení (EU) č. 596/2014 a zajišťovat komunikaci s oznamovatelem, jakož i přijímat v reakci na oznámení vhodná následná opatření.
(4)
Osoby, které hodlají oznámit skutečné nebo možné porušení nařízení (EU) č. 596/2014, by měly být schopny učinit informované rozhodnutí o tom, zda, jak a kdy informace oznámit. Příslušné orgány by proto měly zveřejnit a učinit snadno přístupné informace o dostupných prostředcích komunikace s danými orgány, o platných postupech a o určených pracovnících daného orgánu, kteří se oznámeními o porušení zabývají. Všechny informace týkající se oznamování porušení by měly být transparentní, snadno srozumitelné a spolehlivé, aby oznamování porušení podporovaly, a nikoli od něho odrazovaly.
(5)
V zájmu účinné komunikace s určenými pracovníky je nezbytné, aby příslušné orgány zavedly a používaly různé prostředky komunikace, které by měly být uživatelsky vstřícné a umožňovat komunikaci formou písemnou, ústní, elektronickou i neelektronickou.
(6)
Je důležité, aby postupy na ochranu osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy bez ohledu na povahu jejich pracovního vztahu a na to, zda pobírají odměnu za práci, které oznámí porušení nebo které jsou obviněny z porušení nařízení (EU) č. 596/2014, chránily tyto osoby před odplatou, diskriminací nebo jinými druhy přímého či nepřímého nespravedlivého zacházení. Nespravedlivé zacházení může mít velmi odlišné podoby v závislosti na okolnostech. Jednotlivé případy proto budou muset být posuzovány podle pravidel pro řešení sporů nebo v rámci soudních řízení podle vnitrostátního práva.
(7)
Členské státy by měly zajistit, aby příslušné orgány zavedly odpovídající ochranné postupy pro zpracovávání oznámení o porušení a osobních údajů nahlášených osob. Tyto postupy by měly zajistit, aby totožnost každého oznamovatele a nahlášené osoby byla chráněna ve všech fázích řízení. V nezbytných případech a v přiměřeném rozsahu není touto povinností dotčena povinnost zveřejnit informace, pokud to vyžadují právní předpisy Unie nebo členských států pod podmínkou vhodných ochranných opatření podle těchto právních předpisů, včetně případů vyšetřování nebo soudních řízení nebo za účelem ochrany svobod jiných osob, včetně práva nahlášené osoby na obhajobu.
(8)
Je velmi důležité a nutné, aby určení pracovníci příslušného orgánu a jiní jeho pracovníci, kteří získají přístup k informacím poskytnutým příslušnému orgánu oznamovatelem, dodržovali povinnost zachovávat profesní tajemství a důvěrnost při předávání údajů jak uvnitř, tak vně příslušného orgánu, včetně případů, kdy příslušný orgán v souvislosti s oznámením o porušení zahájí šetření nebo vyšetřování nebo navazující činnosti vedoucí k prosazení pravidel.
(9)
Členské státy by měly zajistit náležité vedení záznamů o všech oznámeních o porušení a dohledatelnost každého oznámení v rámci příslušného orgánu, jakož i to, aby informace získané prostřednictvím oznámení mohly být tam, kde je to vhodné, použity jako důkazy při vymáhání práva. Členské státy by měly zajistit soulad se směrnicí 95/46/ES Evropského parlamentu a Rady (2) a vnitrostátními právními předpisy, kterými se směrnice 95/46/ES provádí.
(10)
Ochrana osobních údajů oznamovatele a nahlášené osoby je zásadní podmínkou, aby se zabránilo nespravedlivému zacházení či poškození pověsti v důsledku zpřístupnění osobních údajů, zejména údajů odhalujících totožnost dotčené osoby. Proto vedle vnitrostátních právních předpisů o ochraně údajů, které provádějí směrnici 95/46/ES, by příslušné orgány měly zavést odpovídající postupy ochrany údajů, které jsou zvláště zaměřeny na ochranu oznamovatele a nahlášené osoby a jejichž součástí by měl být zabezpečený systém v rámci příslušného orgánu s omezenými přístupovými právy pouze pro pověřené pracovníky.
(11)
Může být nutné, aby příslušný orgán předával osobní údaje související s oznámeními o porušení kvůli jejich vyhodnocení a provedení potřebného šetření a donucovacích opatření. Při předávání údajů v rámci příslušného orgánu nebo třetím stranám by příslušné orgány měly zachovávat nejvyšší možnou důvěrnost v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
(12)
Práva osoby obviněné z porušení nařízení (EU) č. 596/2014 by měla být chráněna tak, aby se zabránilo poškození pověsti nebo jiným negativním důsledkům. Kromě toho by v každé fázi postupu následujícím po oznámení porušení měla být plně respektována práva nahlášené osoby na obhajobu a přístup k opravným prostředkům. Členské státy by měly zajistit právo nahlášené osoby na obhajobu, včetně práva na přístup ke spisu, práva být vyslechnut a práva využít účinný opravný prostředek proti rozhodnutí týkajícímu se této osoby podle platných postupů stanovených vnitrostátními právními předpisy v rámci vyšetřování nebo následných soudních řízení.
(13)
Postupy příslušných orgánů by měly být pravidelně a nejméně jednou za dva roky přezkoumány, aby bylo zaručeno, že jsou přiměřené a aktuální, a tedy slouží svému účelu. Za tímto účelem je důležité, aby příslušné orgány své zkušenosti vyhodnocovaly a aby se zapojily do výměny zkušeností a osvědčených postupů s jinými příslušnými orgány.
(14)
Vzhledem k tomu, že podrobná pravidla na ochranu informátorů by členským státům ztížila zajištění slučitelnosti a funkčního souladu s vnitrostátními systémy, včetně administrativních, procedurálních a institucionálních aspektů, je zapotřebí, aby prováděcí akt vykazoval určitou míru flexibility. Této flexibility by bylo nejlépe dosaženo prostřednictvím směrnice místo nařízení, a tudíž se jako nejvhodnější nástroj jeví směrnice, neboť cílem je umožnit členským státům účinně přizpůsobit režim oznamování porušení svým vnitrostátním systémům včetně institucionálního rámce.
(15)
Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) č. 596/2014 se použije ode dne 3. července 2016, je vhodné, aby členské státy provedly ustanovení týkající se této směrnice a začaly je používat ode dne 3. července 2016.
(16)
Opatření stanovená touto směrnicí jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT A DEFINICE
Článek 1
Předmět
Tato směrnice stanoví pravidla upřesňující postupy uvedené v čl. 32 odst. 1 nařízení (EU) č. 596/2014, včetně způsobů oznamování a následných opatření a opatření na ochranu osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy a na ochranu osobních údajů.
Článek 2
Definice
Pro účely této směrnice se rozumí:
1)
„oznamovatelem“ osoba, která příslušnému orgánu oznamuje skutečné nebo možné porušení nařízení (EU) č. 596/2014;
2)
„nahlášenou osobou“ osoba, která je oznamovatelem obviněna z porušení nebo pokusu o porušení nařízení (EU) č. 596/2014;
3)
„oznámením o porušení“ oznámení podané oznamovatelem příslušnému orgánu týkající se skutečného nebo možného porušení nařízení (EU) č. 596/2014.
KAPITOLA II
POSTUPY TÝKAJÍCÍ SE PŘIJÍMÁNÍ OZNÁMENÍ O PORUŠENÍ A NÁSLEDNÝCH OPATŘENÍ
Článek 3
Určení pracovníci
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány určily pracovníky, kteří budou oznámení o porušení vyřizovat („určení pracovníci“). Určení pracovníci musí být pro účely vyřizování oznámení o porušení proškoleni.
2. Určení pracovníci plní tyto funkce:
a)
poskytují osobám, které vyjádří zájem, informace o postupech pro oznamování porušení;
b)
přijímají oznámení o porušení a následná opatření;
c)
udržují kontakt s oznamovatelem, pokud uvedl totožnost.
Článek 4
Informace týkající se přijímání oznámení o porušení a následných opatření
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány na svých internetových stránkách v samostatném, snadno nalezitelném a dostupném oddílu zveřejnily informace týkající se přijímání oznámení o porušení uvedené v odstavci 2.
2. Informace uvedené v odstavci 1 zahrnují vše níže uvedené:
a)
prostředky komunikace pro přijímání oznámení o porušení a následných opatření a pro kontaktování určených pracovníků v souladu s čl. 6 odst. 1, včetně:
1)
telefonních čísel a informace, zda jsou hovory při využívání těchto telefonních linek zaznamenávány, či nikoli;
2)
vyhrazených elektronických a poštovních adres pro kontaktování určených pracovníků, které jsou bezpečné a zajišťují důvěrnost;
b)
postupy týkající se oznámení o porušení uvedené v článku 5;
c)
režim ochrany informací vztahující se na oznámení o porušení v rámci postupů týkajících se oznámení o porušení uvedených v článku 5;
d)
postupy na ochranu osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy;
e)
prohlášení, které jasně vysvětluje, že u osoby předávající informace příslušnému orgánu v souladu s nařízením (EU) č. 596/2014 se má za to, že neporušuje žádné omezení týkající se zpřístupňování informací vyplývající ze smlouvy nebo právního či správního předpisu a že jí v souvislosti s tímto zpřístupněním informací nevzniká žádná odpovědnost jakéhokoli druhu.
3. Příslušné orgány mohou na svých internetových stránkách zveřejnit podrobnější informace uvedené v odstavci 2 týkající se přijímání oznámení o porušení a následných opatření.
Článek 5
Postupy týkající se oznámení o porušení
1. V postupech týkajících se oznámení o porušení podle čl. 4 odst. 2 písm. b) musí být jasně uvedeny všechny tyto informace:
a)
informace, že oznámení o porušení může být rovněž podáno anonymně;
b)
způsob, jakým může příslušný orgán požadovat, aby oznamovatel objasnil oznámené informace nebo poskytl dodatečné informace, které jsou mu dostupné;
c)
druh, obsah a časový rámec pro zpětnou vazbu o výsledcích oznámení o porušení, které může oznamovatel po oznámení očekávat;
d)
režim ochrany informací vztahující se na oznámení o porušení, včetně podrobného popisu okolností, za nichž mohou být důvěrné údaje oznamovatele zpřístupněny v souladu s články 27, 28 a 29 nařízení (EU) č. 596/2014.
2. Podrobný popis uvedený v odst. 1 písm. d) musí zajistit informovanost oznamovatele o mimořádných případech, kdy důvěrnost údajů nelze zajistit, včetně případů, kdy je zpřístupnění údajů nezbytnou a přiměřenou povinností vyplývající z právních předpisů Unie nebo vnitrostátních právních předpisů v souvislosti s vyšetřováním nebo následným soudním řízením nebo za účelem ochrany svobod jiných osob, včetně práva nahlášené osoby na obhajobu, a v každém případě za podmínky náležitých ochranných opatření podle uvedených právních předpisů.
Článek 6
Určené prostředky komunikace
1. Členské státy zajistí, aby pro přijímání oznámení o porušení a následných opatření příslušné orgány zřídily nezávislé a samostatné prostředky komunikace, které jsou bezpečné a zajišťují důvěrnost („určené prostředky komunikace“).
2. Určené prostředky komunikace se považují za nezávislé a samostatné, splňují-li všechna tato kritéria:
a)
jsou odděleny od obecných prostředků komunikace příslušného orgánu, včetně těch, které příslušný orgán používá k interní komunikaci a komunikaci se třetími stranami při své běžné činnosti;
b)
jsou navrženy, vytvořeny a používány způsobem, který zajišťuje úplnost, celistvost a důvěrnost informací a brání přístupu neoprávněných pracovníků příslušného orgánu;
c)
umožňují dlouhodobé uchovávání informací v souladu s článkem 7 za účelem případného dalšího vyšetřování.
3. Určené prostředky komunikace musí umožňovat oznamování skutečných nebo možných porušení přinejmenším všemi těmito způsoby:
a)
písemným oznámením v elektronické či papírové podobě;
b)
ústním oznámením prostřednictvím telefonu se záznamem hovoru, či bez něho;
c)
osobním setkáním s určeným pracovníkem příslušného orgánu.
4. Před přijetím oznámení o porušení nebo nejpozději v okamžiku jeho přijetí poskytne příslušný orgán oznamovateli informace uvedené v čl. 4 odst. 2.
5. Příslušné orgány zajistí, že oznámení o porušení obdržené jiným způsobem než prostřednictvím určených prostředků komunikace uvedených v tomto článku, bude bezodkladně beze změny prostřednictvím určených prostředků komunikace předáno určeným pracovníkům příslušného orgánu.
Článek 7
Vedení záznamů o přijatých oznámeních
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány vedly záznamy o každém přijatém oznámení o porušení.
2. Příslušné orgány neprodleně potvrdí přijetí písemného oznámení o porušení na poštovní či elektronickou adresu, kterou oznamovatel uvedl, ledaže by oznamovatel výslovně požádal jinak nebo pokud by se příslušný orgán důvodně domníval, že potvrzení přijetí písemného oznámení by ohrozilo ochranu totožnosti oznamovatele.
3. Jestliže je pro oznámení porušení použita telefonní linka se záznamem hovorů, je příslušný orgán oprávněn ústní oznámení zdokumentovat formou:
a)
zvukového záznamu hovoru v trvalé a dohledatelné podobě, nebo
b)
úplného a přesného přepisu hovoru vypracovaného určenými pracovníky příslušného orgánu. V případech, kdy oznamovatel uvedl svou totožnost, nabídne mu příslušný orgán možnost přepis hovoru zkontrolovat, opravit a odsouhlasit svým podpisem.
4. Jestliže je pro oznámení porušení použita telefonní linka bez záznamu hovorů, je příslušný orgán oprávněn ústní oznámení zdokumentovat formou přesného zápisu o hovoru vypracovaného určeným pracovníkem příslušného orgánu. V případech, kdy oznamovatel uvedl svou totožnost, nabídne mu příslušný orgán možnost zápis o hovoru zkontrolovat, opravit a odsouhlasit svým podpisem.
5. Jestliže osoba požaduje pro oznámení porušení osobní setkání s určenými pracovníky příslušného orgánu podle čl. 6 odst. 3 písm. c), příslušné orgány zajistí, aby o setkání byly vypracovány a uchovávány úplné a přesné záznamy v trvalé a dohledatelné podobě. Příslušný orgán je oprávněn zdokumentovat setkání formou:
a)
zvukového záznamu rozhovoru v trvalé a dohledatelné podobě, nebo
b)
přesného zápisu ze setkání vypracovaného určenými pracovníky příslušného orgánu. V případech, kdy oznamovatel uvedl svou totožnost, nabídne mu příslušný orgán možnost zápis ze setkání zkontrolovat, opravit a odsouhlasit svým podpisem.
Článek 8
Ochrana osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy
1. Členské státy zavedou postupy, které zajistí účinnou výměnu informací a spolupráci mezi příslušnými orgány a jinými relevantními orgány zapojenými do ochrany osob zaměstnaných na základě pracovní smlouvy, které oznámí porušení nařízení (EU) č. 596/2014 příslušnému orgánu nebo jsou z takového porušení obviněny, před odplatou, diskriminací nebo jinými druhy nespravedlivého zacházení, k němuž dochází v důsledku oznámení porušení nařízení (EU) č. 596/2014 nebo v souvislosti s ním.
2. Postupy uvedené v odstavci 1 zajišťují alespoň:
a)
přístup oznamovatele k uceleným informacím a poradenství týkajícím se opatření a postupů, které jsou k dispozici podle vnitrostátního práva na ochranu proti nespravedlivému zacházení, včetně postupů pro nárokování peněžitých náhrad;
b)
přístup oznamovatele k účinné pomoci od příslušných orgánů ve vztahu k jiným relevantním orgánům zapojeným do její ochrany proti nespravedlivému zacházení, včetně potvrzení postavení informátora v případě pracovněprávních sporů.
Článek 9
Postupy ochrany osobních údajů
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány uchovávaly záznamy podle článku 7 v důvěrném a zabezpečeném systému.
2. Přístup do systému uvedeného v odstavci 1 podléhá omezením, na jejichž základě jsou uchovávané údaje k dispozici pouze pracovníkům příslušného orgánu, pro něž je přístup k těmto údajům nezbytný k plnění jejich služebních povinností.
Článek 10
Předávání údajů uvnitř a vně příslušného orgánu
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány zavedly odpovídající postupy pro předávání osobních údajů oznamovatele a nahlášené osoby uvnitř a vně příslušného orgánu.
2. Členské státy zajistí, aby předáváním údajů týkajících se oznámení o porušení uvnitř nebo vně příslušného orgánu nedošlo přímo ani nepřímo k odhalení totožnosti oznamovatele nebo nahlášené osoby nebo ke zpřístupnění jiných odkazů na okolnosti, které by umožnily vyvodit totožnost oznamovatele nebo nahlášené osoby, ledaže je takové předání v souladu s režimem ochrany informací uvedeným v čl. 5 odst. 1 písm. d).
Článek 11
Postupy ochrany nahlášených osob
1. Pokud totožnost nahlášené osoby není veřejně známa, zajistí dotčený členský stát, aby její totožnost byla chráněna přinejmenším stejným způsobem jako totožnost osoby, která je předmětem vyšetřování ze strany příslušného orgánu.
2. Pro ochranu totožnosti nahlášených osob se použijí postupy stanovené v článku 9.
Článek 12
Přezkum postupů příslušnými orgány
Členské státy zajistí, aby příslušné orgány své postupy pro přijímání oznámení o porušení a následných opatření pravidelně, nejméně však jednou za dva roky, přezkoumávaly. Při přezkumu postupů vezmou příslušné orgány v úvahu své zkušenosti i zkušenosti jiných příslušných orgánů a postupy upraví v souladu s vývojem trhu a technologií.
KAPITOLA III
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 13
Provedení
Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 3. července 2016. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
Budou tyto předpisy používat od 3. července 2016.
Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
Článek 14
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 15
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 17. prosince 2015.
IZVEDBENA DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2015/2392
z dne 17. decembra 2015
o Uredbi (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta glede poročanja pristojnim organom o dejanskih ali morebitnih kršitvah navedene uredbe
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 596/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o zlorabi trga (uredba o zlorabi trga) ter razveljavitvi Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter direktiv Komisije 2003/124/ES, 2003/125/ES in 2004/72/ES (1) in zlasti člena 32(5) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Osebe, ki poročajo pristojnim organom o dejanskih ali morebitnih kršitvah Uredbe (EU) št. 596/2014 (notranji informatorji), lahko tem organom posredujejo nove informacije ter jim pomagajo pri odkrivanju in sankcioniranju kršitev v zvezi z zlorabo trga. Vendar lahko strah pred povračilnimi ukrepi, diskriminacijo ali razkritjem osebnih podatkov odvrača od prijavljanja nepravilnosti. Zato so potrebne ustrezne ureditve glede prijavljanja nepravilnosti, da se zagotovita splošno varstvo in spoštovanje temeljnih pravic notranjih informatorjev in obtoženih oseb. Osebe, ki pristojnim organom zavestno posredujejo napačne ali zavajajoče informacije, se ne bi smele šteti kot notranji informatorji in posledično ne bi smele biti upravičene do zaščitnih mehanizmov.
(2)
Pristojni organi bi morali dovoliti anonimno poročanje, zaščitni mehanizmi iz te direktive pa bi se morali uporabljati tudi, če se anonimni notranji informator pozneje odloči razkriti svojo identiteto pristojnim organom. Notranji informatorji bi morali imeti možnost, da poročajo prek notranjih postopkov, če taki postopki obstajajo, ali neposredno pristojnemu organu.
(3)
Pristojni organi bi morali imeti posebno osebje, ki je strokovno usposobljeno, med drugim tudi na področju veljavnih predpisov o varstvu podatkov, za obravnavo poročil o kršitvah Uredbe (EU) št. 596/2014, zagotovitev komunikacije z osebo, ki poroča, in ustrezno nadaljnje spremljanje poročila.
(4)
Osebe, ki nameravajo poročati o dejanskih ali morebitnih kršitvah Uredbe (EU) št. 596/2014, bi morale imeti možnost, da sprejmejo informirano odločitev o tem, ali, kdaj in kako poročati. Zato bi morali pristojni organi javno razkriti in dati na voljo informacije o razpoložljivih kanalih za komunikacijo z njimi, veljavnih postopkih in posebnem osebju organa, ki obravnava poročila o kršitvah. Vse informacije o poročilih o kršitvah bi morale biti pregledne, zlahka razumljive in zanesljive, da bi se spodbudilo poročanje o kršitvah in da se ne bi odvračalo od njega.
(5)
Da bi se omogočila učinkovita komunikacija s posebnim osebjem pristojnih organov, morajo slednji imeti vzpostavljene in uporabljati različne komunikacijske kanale, ki bi morali biti uporabniku prijazni ter omogočati pisno in ustno ter elektronsko in neelektronsko komunikacijo.
(6)
Pomembno je, da postopki za zaščito oseb, ki delajo na podlagi pogodbe o zaposlitvi, ne glede na naravo njihovega delovnega razmerja in ne glede na to, ali so plačane ali ne, ter poročajo o kršitvah ali so obtožene kršitev Uredbe (EU) št. 596/2014, ščitijo take osebe pred povračilnimi ukrepi, diskriminacijo ali drugimi vrstami neposredne ali posredne nepravične obravnave. Slednja je lahko zelo različne oblike glede na okoliščine. Zato je treba posamezne primere oceniti na podlagi pravil za reševanje sporov ali sodnih postopkov, ki so na voljo v skladu z nacionalnim pravom.
(7)
Države članice bi morale zagotoviti, da imajo pristojni organi uvedene ustrezne zaščitne postopke za obdelavo poročil o kršitvah in osebnih podatkov prijavljenih oseb. Taki postopki bi morali zagotoviti zaščito identitete vsake osebe, ki poroča, in prijavljene osebe v vseh fazah postopka. Ta obveznost ne bi smela posegati v nujnost in sorazmernost obveznosti razkritja informacij, če to zahteva pravo Unije ali nacionalno pravo in če se za to uporabljajo ustrezni zaščitni ukrepi v skladu s takim pravom, med drugim tudi v okviru preiskovalnih ali sodnih postopkov ali za zaščito svoboščin drugih, vključno s pravico prijavljene osebe do obrambe.
(8)
Zelo je pomembno in nujno, da posebno osebje pristojnega organa in osebje pristojnega organa, ki ima dostop do informacij, ki jih oseba, ki poroča, predloži pristojnemu organu, izpolnjuje obveznost varovanja poklicne skrivnosti in zaupnosti pri posredovanju podatkov znotraj in zunaj pristojnega organa, vključno s primeri, ko pristojni organ začne preiskavo ali pošlje poizvedbo, ali poznejšimi dejavnostmi izvrševanja v zvezi s poročilom o kršitvah.
(9)
Države članice bi morale zagotoviti, da se vodijo ustrezne evidence o vseh poročilih o kršitvah, da je vsako poročilo na voljo znotraj pristojnega organa in da se lahko informacije, prejete prek poročil, po potrebi uporabijo kot dokaz pri izvršilnih ukrepih. Države članice bi morale zagotoviti skladnost z Direktivo 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) in nacionalno zakonodajo, s katero se navedena direktiva prenaša.
(10)
Varstvo osebnih podatkov osebe, ki poroča, in prijavljene osebe je ključnega pomena, da se prepreči nepravična obravnava ali škoda za ugled zaradi razkritja osebnih podatkov, zlasti podatkov, ki razkrivajo identiteto zadevne osebe. Zato bi morali pristojni organi poleg nacionalne zakonodaje o varstvu podatkov, s katero se prenaša Direktiva 95/46/ES, vzpostaviti ustrezne postopke za varstvo podatkov, ki so posebej namenjeni zaščiti osebe, ki poroča, in prijavljene osebe ter ki bi morali vključevati varen sistem znotraj pristojnega organa, pravice dostopa pa bi morale biti omejene le na pooblaščeno osebje.
(11)
Za oceno poročila o kršitvah ter izvedbo potrebnih preiskovalnih in izvršilnih ukrepov mora pristojni organ včasih posredovati osebne podatke, povezane s poročili o kršitvah. Pri posredovanju podatkov znotraj pristojnega organa ali tretjim osebam bi morali pristojni organi čim bolj ohraniti zaupnost v skladu z nacionalnim pravom.
(12)
Pravice prijavljene osebe, obtožene kršitve Uredbe (EU) št. 596/2014, bi bilo treba zaščititi, da bi se preprečila škoda za ugled ali druge negativne posledice. Poleg tega bi se morali pravici prijavljene osebe do obrambe in dostopa do pravnih sredstev v celoti spoštovati v vsaki fazi postopka po poročilu. Države članice bi morale zagotoviti pravico prijavljene osebe do obrambe, vključno s pravico do vpogleda v spis, pravico do zaslišanja in pravico do učinkovitega pravnega sredstva proti odločitvi v zvezi s prijavljeno osebo, v skladu z veljavnimi postopki, ki jih določa nacionalno pravo v okviru preiskav ali poznejših sodnih postopkov.
(13)
Z rednim pregledom postopkov pristojnih organov (vsaj na vsaki dve leti) bi se moralo zagotoviti, da so ti postopki ustrezni in posodobljeni ter da torej služijo svojemu namenu. Zato je pomembno, da pristojni organi ocenijo svoje izkušnje ter si izmenjujejo izkušnje in dobre prakse z drugimi pristojnimi organi.
(14)
Glede na to, da bi zaradi podrobnih pravil o zaščiti notranjih informatorjev države članice težje zagotovile združljivost in operativno skladnost s svojimi nacionalnimi sistemi, vključno z upravnimi, postopkovnimi in institucionalnimi vidiki, je za izvedbeni akt potrebna določena stopnja prožnosti. Tako prožnost bi bilo najlažje doseči z direktivo in ne uredbo, zato se zdi direktiva najprimernejši instrument, da bi lahko države članice uspešno prilagodile ureditev poročanja o kršitvah svojim nacionalnim sistemom, vključno z institucionalnim okvirom.
(15)
Glede na dejstvo, da Uredba (EU) št. 596/2014 začne veljati 3. julija 2016, je primerno, da države članice prenesejo in uporabljajo določbe, ki se nanašajo na to direktivo, od 3. julija 2016.
(16)
Ukrepi iz te direktive so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje -
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:
POGLAVJE I
PREDMET UREJANJA IN OPREDELITEV POJMOV
Člen 1
Predmet urejanja
Ta direktiva določa pravila za postopke iz člena 32(1) Uredbe (EU) št. 596/2014, vključno z ureditvami za poročanje in nadaljnje spremljanje poročil, ter ukrepe za zaščito oseb, ki delajo na podlagi pogodbe o zaposlitvi, in ukrepe za varstvo osebnih podatkov.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.
„oseba, ki poroča“ pomeni osebo, ki poroča o dejanski ali morebitni kršitvi Uredbe (EU) št. 596/2014 pristojnemu organu;
2.
„prijavljena oseba“ pomeni osebo, ki jo oseba, ki poroča, obtoži, da je kršila ali namerava kršiti Uredbo (EU) št. 596/2014;
3.
„poročilo o kršitvi“ pomeni poročilo o dejanski ali morebitni kršitvi Uredbe (EU) št. 596/2014, ki ga oseba, ki poroča, predloži pristojnemu organu.
POGLAVJE II
POSTOPKI ZA PREJEM IN NADALJNJE SPREMLJANJE POROČIL O KRŠITVAH
Člen 3
Posebno osebje
1. Države članice zagotovijo, da imajo pristojni organi posebno osebje za obravnavanje poročil o kršitvah (v nadaljnjem besedilu: posebno osebje). Posebno osebje je usposobljeno za obravnavanje poročil o kršitvah.
2. Posebno osebje opravlja naslednje naloge:
(a)
zagotavljanje informacij zainteresiranim stranem o postopkih za poročanje o kršitvah;
(b)
prejemanje in nadaljnje spremljanje poročil o kršitvah;
(c)
ohranjanje stika z osebo, ki poroča, če se slednja razkrije.
Člen 4
Informacije o prejemu in nadaljnjem spremljanju poročil o kršitvah
1. Države članice zagotovijo, da pristojni organi v ločenem ter zlahka prepoznavnem in dostopnem oddelku na svojih spletiščih objavijo informacije o prejemu poročil o kršitvah iz odstavka 2.
2. Informacije iz odstavka 1 vključujejo vse od naslednjega:
(a)
komunikacijske kanale za prejemanje in nadaljnje spremljanje poročil o kršitvah ter za vzpostavitev stika s posebnim osebjem v skladu s členom 6(1), vključno s:
1.
telefonskimi številkami in navedbo, ali se pogovori pri uporabi navedenih telefonskih linij snemajo ali ne;
2.
posebnimi elektronskimi in poštnimi naslovi, ki so varni in zagotavljajo zaupnost, za vzpostavitev stika s posebnim osebjem;
(b)
postopke, ki se uporabljajo za poročila o kršitvah, iz člena 5;
(c)
ureditev zaupnosti, ki se uporablja za poročila o kršitvah, v skladu s postopki, ki se uporabljajo za poročila o kršitvah, iz člena 5;
(d)
postopke za zaščito oseb, ki delajo na podlagi pogodbe o zaposlitvi;
(e)
izjavo, ki pojasnjuje, da se za osebe, ki v skladu z Uredbo (EU) št. 596/2014 dajo na razpolago informacije pristojnemu organu, ne šteje, da so kršile kakršne koli omejitve o razkritju informacij, uvedene s pogodbo ali zakonom ali drugim predpisom, in da niso zavezane k nobeni odgovornosti, povezani s takim razkritjem.
3. Pristojni organi lahko na svojih spletiščih objavijo podrobnejše informacije o prejemu in nadaljnjem spremljanju poročil o kršitvah iz odstavka 2.
Člen 5
Postopki, ki se uporabljajo za poročila o kršitvah
1. Pri postopkih, ki se uporabljajo za poročila o kršitvah, iz člena 4(2)(b) so jasno navedene vse naslednje informacije:
(a)
da se lahko poročila o kršitvah predložijo tudi anonimno;
(b)
način, na katerega lahko pristojni organ od osebe, ki poroča, zahteva, da pojasni sporočene informacije ali zagotovi dodatne informacije, ki so ji na voljo;
(c)
vrsta, vsebina in časovni okvir povratnih informacij o rezultatih poročila o kršitvi, ki jih lahko oseba, ki poroča, pričakuje po poročanju;
(d)
ureditev zaupnosti, ki se uporablja za poročila o kršitvah, vključno s podrobnim opisom okoliščin, v katerih se lahko razkrijejo zaupni podatki osebe, ki poroča, v skladu s členi 27, 28 in 29 Uredbe (EU) št. 596/2014.
2. Podroben opis iz točke (d) odstavka 1 zagotavlja, da se oseba, ki poroča, zaveda izrednih primerov, ko zaupnost podatkov morda ni zagotovljena, vključno s primeri, ko je razkritje podatkov potrebna in sorazmerna obveznost v skladu s pravom Unije ali nacionalnim pravom v okviru preiskav ali poznejših sodnih postopkov ali za zaščito svoboščin drugih, vključno s pravico prijavljene osebe do obrambe, pri čemer v vsakem primeru veljajo ustrezni zaščitni ukrepi v skladu s takimi zakoni.
Člen 6
Posebni komunikacijski kanali
1. Države članice zagotovijo, da pristojni organi vzpostavijo neodvisne in avtonomne komunikacijske kanale, ki so varni in zagotavljajo zaupnost, za prejemanje in nadaljnje spremljanje poročil o kršitvah (v nadaljnjem besedilu: posebni komunikacijski kanali).
2. Posebni komunikacijski kanali se štejejo za neodvisne in avtonomne, če izpolnjujejo vsa naslednja merila:
(a)
so ločeni od splošnih komunikacijskih kanalov pristojnega organa, vključno s tistimi, prek katerih pristojni organ komunicira interno in s tretjimi osebami med običajnim poslovanjem;
(b)
so zasnovani, vzpostavljeni in delujejo na način, ki zagotavlja popolnost, celovitost in zaupnost informacij ter preprečuje dostop nepooblaščenemu osebju pristojnega organa;
(c)
omogočajo shranjevanje informacij v trajni obliki v skladu s členom 7, da se omogočijo nadaljnje preiskave.
3. Posebni komunikacijski kanali omogočajo poročanje o dejanskih ali morebitnih kršitvah na vsaj vse naslednje načine:
(a)
pisno poročilo o kršitvah v elektronski ali papirni obliki;
(b)
ustno poročilo o kršitvah prek telefonskih linij ne glede na to, ali se pogovori snemajo ali ne;
(c)
osebno srečanje s posebnim osebjem pristojnega organa.
4. Pristojni organ zagotovi informacije iz odstavka 2 člena 4 osebi, ki poroča, pred prejemom poročila o kršitvi ali najpozneje ob njegovem prejemu.
5. Pristojni organi zagotovijo, da se poročilo o kršitvi, ki ni prejeto prek posebnih komunikacijskih kanalov iz tega člena, nemudoma in brez spremembe posreduje posebnemu osebju pristojnega organa prek posebnih komunikacijskih kanalov.
Člen 7
Vodenje evidenc o prejetih poročilih
1. Države članice zagotovijo, da pristojni organi vodijo evidence o vsakem prejetem poročilu o kršitvi.
2. Pristojni organi takoj potrdijo prejem pisnih poročil o kršitvah na poštni ali elektronski naslov, ki ga navede oseba, ki poroča, razen če slednja izrecno zahteva drugače ali če pristojni organ utemeljeno meni, da bi potrditev prejema pisnega poročila ogrozila varstvo identitete osebe, ki poroča.
3. Če se za poročanje o kršitvah uporabi telefonska linija, pri kateri se pogovori snemajo, ima pristojni organ pravico, da ustno poročilo evidentira v obliki:
(a)
zvočnega zapisa pogovora v trajni in dostopni obliki ali
(b)
popolnega in točnega zapisa pogovora, ki ga pripravi posebno osebje pristojnega organa. Če oseba, ki poroča, razkrije svojo identiteto, ji pristojni organ omogoči, da pregleda, popravi in se strinja z zapisom klica tako, da ga podpiše.
4. Če se za poročanje o kršitvah uporabi telefonska linija, pri kateri se pogovori ne snemajo, ima pristojni organ pravico, da ustno poročilo evidentira v obliki točnega zapisnika pogovora, ki ga pripravi posebno osebje pristojnega organa. Če oseba, ki poroča, razkrije svojo identiteto, ji pristojni organ omogoči, da pregleda, popravi in se strinja z zapisnikom klica tako, da ga podpiše.
5. Če oseba zaradi poročanja o kršitvi v skladu s členom 6(3)(c) zahteva osebno srečanje s posebnim osebjem pristojnega organa, pristojni organi zagotovijo, da se vodijo popolne in točne evidence o srečanju v trajni in dostopni obliki. Pristojni organ ima pravico, da osebno srečanje evidentira v obliki:
(a)
zvočnega zapisa pogovora v trajni in dostopni obliki ali
(b)
točnega zapisnika srečanja, ki ga pripravi posebno osebje pristojnega organa. Če oseba, ki poroča, razkrije svojo identiteto, ji pristojni organ omogoči, da pregleda, popravi in se strinja z zapisnikom srečanja tako, da ga podpiše.
Člen 8
Zaščita oseb, ki delajo na podlagi pogodbe o zaposlitvi
1. Države članice uvedejo postopke, ki zagotavljajo učinkovito izmenjavo informacij in sodelovanje med pristojnimi organi in katerim koli drugim zadevnim organom, vključenim v zaščito oseb, ki delajo na podlagi pogodbe o zaposlitvi in ki pristojnemu organu poročajo o kršitvah Uredbe (EU) št. 596/2014 ali so obtožene takih kršitev, pred povračilnimi ukrepi, diskriminacijo ali drugimi vrstami nepravične obravnave, ki so posledica poročanja o kršitvah Uredbe (EU) št. 596/2014 ali so povezane z njim.
2. Postopki iz odstavka 1 zagotavljajo vsaj naslednje:
(a)
da imajo osebe, ki poročajo, dostop do izčrpnih informacij in nasvetov glede pravnih sredstev in postopkov, ki so v skladu z nacionalnim pravom na voljo za zaščito pred nepravično obravnavo, med drugim tudi glede postopkov za vložitev zahtevka za denarno nadomestilo;
(b)
da imajo osebe, ki poročajo, dostop do učinkovite pomoči pristojnih organov pred katerim koli zadevnim organom, vključenim v zaščito teh oseb pred nepravično obravnavo, vključno s potrditvijo statusa notranjega informatorja osebe, ki poroča, v sporih glede zaposlovanja.
Člen 9
Zaščitni postopki za osebne podatke
1. Države članice zagotovijo, da pristojni organi hranijo evidence iz člena 7 v zaupnem in varnem sistemu.
2. Dostop do sistema iz odstavka 1 je omejen, kar zagotavlja, da so podatki, shranjeni v sistemu, na voljo le osebju pristojnega organa, ki mora dostopati do navedenih podatkov, da bi lahko opravilo svoje poklicne dolžnosti.
Člen 10
Posredovanje podatkov znotraj in zunaj pristojnega organa
1. Države članice zagotovijo, da imajo pristojni organi uvedene ustrezne postopke za posredovanje osebnih podatkov osebe, ki poroča, in prijavljene osebe znotraj in zunaj pristojnega organa.
2. Države članice zagotovijo, da se pri posredovanju podatkov, povezanih s poročilom o kršitvi, znotraj ali zunaj pristojnega organa neposredno ali posredno ne razkrije identiteta osebe, ki poroča, ali prijavljene osebe ali kakršna koli druga navedba okoliščin, na podlagi katere bi bilo mogoče sklepati o identiteti osebe, ki poroča, ali prijavljene osebe, razen če je tako posredovanje v skladu z ureditvijo zaupnosti iz člena 5(1)(d).
Člen 11
Postopki za zaščito prijavljenih oseb
1. Če identiteta prijavljenih oseb javnosti ni znana, zadevna država članica zagotovi, da je njihova identiteta zaščitena vsaj na enak način kot za osebe, ki jih preiskuje pristojni organ.
2. Postopki iz člena 9 se uporabljajo tudi za zaščito identitete prijavljenih oseb.
Člen 12
Pregled postopkov s strani pristojnih organov
Države članice zagotovijo, da njihovi pristojni organi redno pregledujejo svoje postopke za prejemanje in nadaljnje spremljanje poročil o kršitvah, in sicer vsaj enkrat na dve leti. Pristojni organi pri pregledu takih postopkov upoštevajo lastne izkušnje in izkušnje drugih pristojnih organov ter ustrezno prilagodijo svoje postopke, tudi v skladu z razvojem trga in tehnološkim razvojem.
POGLAVJE III
KONČNE DOLOČBE
Člen 13
Prenos
Države članice najpozneje do 3. julija 2016 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Besedila navedenih predpisov takoj sporočijo Komisiji.
Navedene predpise uporabljajo od 3. julija 2016.
Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
Člen 14
Začetek veljavnosti
Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 15
Naslovniki
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V Bruslju, 17. decembra 2015