PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2015/81
ze dne 19. prosince 2014,
kterým se stanoví jednotné podmínky uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014, pokud jde o příspěvky předem do Jednotného fondu pro řešení krizí
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 806/2014 ze dne 15. července 2014, kterým se stanoví jednotná pravidla a jednotný postup pro řešení krize úvěrových institucí a některých investičních podniků v rámci jednotného mechanismu pro řešení krizí a Jednotného fondu pro řešení krizí a mění nařízení (EU) č. 1093/2010 (1), a zejména na čl. 70 odst. 7 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Jednotný fond pro řešení krizí (dále jen „fond“) byl zřízen podle nařízení (EU) č. 806/2014 jako jednotný mechanismus financování pro všechny členské státy zúčastněné v jednotném mechanismu dohledu podle nařízení Rady (EU) č. 1024/2013 (2) a jednotném mechanismu pro řešení krizí (dále jen „zúčastněné členské státy“).
(2)
Podle čl. 67 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 je správa fondu svěřena Jednotnému výboru pro řešení krizí (dále jen „výbor“) zřízenému podle uvedeného nařízení.
(3)
V souladu s článkem 76 nařízení (EU) č. 806/2014 by fond měl být používán k řešení krizí v případech, kdy to výbor považuje za nezbytné, aby se zajistilo účinné použití nástrojů k řešení krize. Fond by měl mít odpovídající finanční zdroje, které by umožnily účinné fungování rámce pro řešení krize tím, že by mohl v případě nutnosti zasáhnout, aby se zajistilo účinné použití nástrojů k řešení krize a ochránila finanční stabilita, aniž by musely být využity peníze daňových poplatníků.
(4)
Podle čl. 70 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 má výbor pravomoc vypočítat jednotlivé příspěvky předem, které mají uhradit všechny instituce povolené na území všech zúčastněných členských států.
(5)
Výbor by měl vypočítat roční příspěvky do fondu na základě jednotné cílové úrovně stanovené jako procentní podíl výše pojištěných vkladů všech úvěrových institucí povolených ve všech zúčastněných členských státech. V souladu s čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 by měl výbor zajistit, aby do konce počátečního období v délce osmi let od 1. ledna 2016 nebo jinak ode dne použitelnosti čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014, jak jej stanoví čl. 99 odst. 6 uvedeného nařízení, dosáhly dostupné finanční prostředky fondu nejméně cílové úrovně stanovené v čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014.
(6)
Příspěvky získané zúčastněnými členskými státy podle článků 103 a 104 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (3) a převedené do fondu na základě čl. 3 odst. 3 Dohody o převádění a sdílení příspěvků do Jednotného fondu pro řešení krizí uvedené v čl. 3 odst. 1 bodě 36 nařízení (EU) č. 806/2014 (dále jen „dohoda“) by se měly do výpočtu jednotlivých příspěvků započítávat, a tudíž by měly být od částky splatné každou institucí odečteny. Při tomto výpočtu je třeba zohlednit skutečnost, že částky, které mají smluvní strany dohody převést podle čl. 3 odst. 3 a 4 dohody, by měly odpovídat 10 % cílové úrovně stanovené v čl. 102 odst. 1 směrnice 2014/59/EU. Výbor zajistí, aby částky, které mají být převáděny v souladu s dohodou, zahrnovaly pro všechny zúčastněné členský státy stejný podíl neodvolatelných platebních příslibů.
(7)
Podle čl. 70 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 by roční příspěvek do fondu měl být založen na paušálním příspěvku stanoveném na základě závazků instituce bez zahrnutí kapitálu a pojištěných vkladů a příspěvku upraveném v poměru k rizikovému profilu v závislosti na rizikovém profilu dané instituce.
(8)
V souladu s čl. 5 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 se výbor pro účely uvedeného nařízení a směrnice 2014/59/EU považuje za relevantní vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize nebo, v případě řešení krize přeshraniční skupiny, za relevantní orgán příslušný k řešení krize na úrovni skupiny, pokud plní úkoly a vykonává pravomoci, které má podle uvedených právních aktů plnit nebo vykonávat vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize, aniž je dotčen článek 7 nařízení (EU) č. 806/2014. Proto by výbor měl být považován za orgán příslušný k řešení krize i pro účely nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 (4). Ustanovení obsažená v uvedeném nařízení v přenesené pravomoci se vztahují na výbor, pokud plní úkoly a vykonává pravomoci stanovené tímto nařízením.
(9)
Podle čl. 70 odst. 6 nařízení (EU) č. 806/2014 použije výbor pro účely výpočtu ročního příspěvku metodiku stanovenou nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2015/63. Proto se zvláštní režim platný pro instituce, jež jsou podle nařízení v přenesené pravomoci považovány za malé instituce, rovněž vztahuje na všechny instituce povolené na území všech zúčastněných členských států, které splňují kritéria pro uznání jako malé instituce stanovená v uvedeném nařízení v přenesené pravomoci.
(10)
Vzhledem k tomu, že pravidla stanovená tímto nařízením určují podmínky pro uplatňování metodiky stanovené nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 přijatým podle čl. 103 odst. 7 směrnice 2014/59/EU, měly by rozdíly mezi výpočtem ročních příspěvků provedeným výborem pro instituce povolené v zúčastněných členských státech a výpočtem ročních příspěvků v členských státech, jež se jednotného mechanismu pro řešení krizí neúčastní, odrážet pouze zvláštnosti jednotného systému v zúčastněných členských státech. Tyto zvláštnosti vyplývají zejména ze skutečnosti, že v jednotném mechanismu pro řešení krizí existuje jednotná cílová úroveň pro všechny zúčastněné členské státy. Obecně by uplatňování stejné metodiky pro výpočet ročních příspěvků ve všech členských státech mělo zachovat stejné podmínky mezi zúčastněnými členskými státy a silný vnitřní trh.
(11)
V rámci Jednotného fondu pro řešení krizí s evropskou cílovou úrovní závisí jednotlivé roční příspěvky institucí povolených na území všech zúčastněných členských států na příspěvcích všech institucí podléhajících jednotnému mechanismu pro řešení krizí. Základním předpokladem pro účinné fungování jednotného mechanismu pro řešení krizí a hladký proces vytváření fondu je, aby všechny instituce platily své roční příspěvky do fondu v plné výši a včas.
(12)
Podle čl. 67 odst. 4 nařízení (EU) č. 806/2014 jsou příspěvky do fondu vypočtené výborem získávány vnitrostátními orgány příslušnými k řešení krize a jsou převáděny do fondu v souladu s dohodou. Formáty údajů a sdělení stanovené výborem mohou rovněž zahrnovat požadavek, aby veškeré údaje, které mají instituce oznamovat, byly zejména u institucí uvedených v čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 potvrzeny auditorem nebo podle okolností příslušným orgánem.
(13)
Podle čl. 70 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 806/2014 musí výbor při uplatňování příspěvku upraveného v poměru k rizikovému profilu v rámci výpočtu jednotlivých příspěvků zohlednit zásadu proporcionality, aniž by došlo k narušení mezi strukturami bankovního sektoru členských států. Příspěvek upravený v poměru k rizikovému profilu vychází z kritérií stanovených v čl. 103 odst. 7 směrnice 2014/59/EU. Podle čl. 1 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 806/2014 je použití fondu podmíněno vstupem dohody v platnost. Podle dohody se příspěvky získané zúčastněnými členskými státy přidělují do podfondů odpovídajících jednotlivým zúčastněným členským státům. Během přechodného období v délce osmi let jsou finanční prostředky v těchto podfondech postupně stále ve větší míře sdíleny tak, že na konci přechodného období tyto podfondy zaniknou.
(14)
Skutečnost, že na jedné straně jsou podle nařízení (EU) č. 806/2014 příspěvky vypočítávány na základě jednotné cílové úrovně a že na straně druhé bude podle dohody krytí některých vzájemně souvisejících rizik uvnitř konkrétního vnitrostátního bankovního sektoru během přechodného období, na něž dohoda odkazuje, sdíleno pouze postupně, může mít vliv na vnímání některých institucí ze strany trhu, tím i na jejich finanční situaci ve smyslu čl. 103 odst. 7 písm. c) směrnice 2014/59/EU, a tedy na jejich rizikový profil. Kromě toho by mohl systém opírající se přechodně o podfondy celkově působit na relativní význam institucí pro stabilitu finančního systému nebo hospodářství ve smyslu čl. 103 odst. 7 písm. g) směrnice 2014/59/EU. Význam institucí pro stabilitu finančního systému nebo hospodářství by měl být určen jednak ve vztahu k členskému státu, v němž se instituce nachází, (tj. k očekávané ztrátě pro část podfondu, která ještě není sdílena), a jednak ve vztahu k bankovní unii jako celku (tj. k očekávané ztrátě pro část podfondu, která již sdílena je). Tím by byl příspěvek upravený v poměru k rizikovému profilu uveden do souladu s očekávaným použitím nesdílených finančních prostředků příslušného podfondu během přechodného období.
(15)
Metodika pro úpravu, která náležitě řeší situaci popsanou v bodě odůvodnění 14, a zohledňuje tak zásadu proporcionality a brání narušení mezi strukturami bankovního sektoru členských států, by měla být použitelná až do okamžiku, kdy budou všechny příspěvky předem, jež se do fondu hradí, zcela sdíleny. Metoda výpočtu příspěvků by tudíž měla být upravena tak, aby byla svázána s procesem postupného sdílení finančních prostředků fondu. Výpočet příspěvků, které mají být přiděleny do sdílené části, by tak měl vycházet z kritérií stanovených v nařízení (EU) č. 806/2014, zatímco odchylně od doby uvedené v čl. 102 odst. 1 směrnice 2014/59/EU by výpočet příspěvků, které mají být přiděleny do nesdílené části podfondů, měl vycházet z kritérií stanovených ve směrnici 2014/59/EU a cílové úrovně vymezené za období odpovídající počátečnímu období podle nařízení (EU) č. 806/2014.
(16)
Použitím neodvolatelných platebních příslibů podle čl. 70 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014 by neměla být nijak ovlivněna finanční kapacita ani likvidita fondu. Splnění neodvolatelných platebních příslibů by mělo být vyžadováno pouze v případě, že opatření k řešení krize zahrnuje použití fondu. Během počátečního období by měl výbor za normální situace zajistit, aby bylo používání neodvolatelných platebních příslibů rozděleno rovnoměrně mezi institucemi, které o ně požádaly. Tyto neodvolatelné platební přísliby by měly být v plné výši kryty zajištěním ve formě nízkorizikových aktiv nezatížených jakýmikoli právy třetích stran, s možností s nimi volně nakládat a vyčleněných k výlučnému použití výborem pro účely použití fondu.
(17)
Podle čl. 70 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 806/2014 musí poměr mezi paušálním příspěvkem a příspěvkem upraveným v poměru k rizikovému profilu zohlednit vyvážené rozložení příspěvků mezi různé typy institucí. Je proto třeba stanovit zvláštní mechanismus pro určování příspěvků, které mají hradit malé instituce.
(18)
S institucemi, jež nespadají do kategorie malých institucí podle článku 10 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a jejichž celková aktiva mají hodnotu do 3 000 000 000 EUR, je spojeno menší riziko než s velkými institucemi, ve většině případů nepředstavují systémové riziko a existuje u nich menší pravděpodobnost zavedení režimu řešení krize, důsledkem čehož je i nižší pravděpodobnost, že bude fond použit v jejich prospěch. Pro příspěvky, které mají tyto instituce hradit, je proto vhodné zavést zjednodušený výpočet. Zabránilo by se tím i možným krátkodobým změnám statusu, ke kterým by se tyto instituce mohly uchylovat ve snaze dosáhnout toho, aby se na ně vztahoval článek 10 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63. Uvedený výpočet by měl obsahovat složku založenou na jednorázové částce. Tento systém by měl umožnit, aby se zabránilo narušením mezi institucemi a bylo dosaženo vyváženého rozložení příspěvků mezi různé typy bank. Rovněž by snížil administrativní a finanční zátěž spojenou s výběrem jednotlivých příspěvků od těchto institucí.
(19)
Komise přezkoumá způsob, jímž je toto nařízení prováděno, zároveň s přezkumem nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63, aby mohla být případně upravena pravidla stanovená tímto nařízením.
(20)
Podle čl. 99 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 se uvedené nařízení použije ode dne 1. ledna 2016. Od 1. ledna 2015 však výbor předkládá Evropskému parlamentu, Radě a Komisi měsíční zprávu schválenou na svém plenárním zasedání o tom, zda byly splněny podmínky pro převod příspěvků získaných na vnitrostátní úrovni. Od 1. prosince 2015, pokud tyto zprávy ukáží, že podmínky pro převod příspěvků do fondu splněny nebyly, se použitelnost nařízení (EU) č. 806/2014 týkající se příspěvků do fondu odloží vždy o jeden měsíc. Toto nařízení by se proto také mělo použít ode dne použitelnosti čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví pravidla upřesňující podmínky provádění povinnosti Jednotného výboru pro řešení krizí (dále jen „výbor“) vypočítat příspěvky jednotlivých institucí podle nařízení (EU) č. 806/2014 do Jednotného fondu pro řešení krizí (dále jen „fond“) a metodiku pro výpočet těchto příspěvků.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na instituce, od nichž jsou získávány příspěvky podle článku 70 nařízení (EU) č. 806/2014.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 3 nařízení (EU) č. 806/2014 s výjimkou definic stanovených v bodech 2 a 11 uvedeného článku. Rovněž se použijí tyto definice:
1)
„zúčastněnými členskými státy“ se rozumí členské státy ve smyslu článku 2 nařízení (EU) č. 1024/2013;
2)
„roční cílovou úrovní“ se rozumí celková částka ročních příspěvků určených pro každé příspěvkové období výborem postupem stanoveným v čl. 69 odst. 2 nařízení (EU) č. 806/2014 k dosažení cílové úrovně uvedené v čl. 69 odst. 1 a v článku 70 uvedeného nařízení;
3)
„ročním příspěvkem“ se rozumí částka uvedená v čl. 70 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 vypočítaná výborem každý rok a získaná vnitrostátními orgány příslušnými k řešení krize během příspěvkového období ode všech institucí povolených na území všech zúčastněných členských států;
4)
„příspěvkovým obdobím“ se rozumí kalendářní rok;
5)
„orgánem příslušným k řešení krize členských států nezúčastněných v jednotném mechanismu pro řešení krizí“ se rozumí orgán uvedený v čl. 2 odst. 1 bodě 18 směrnice 2014/59/EU nebo kterýkoli jiný relevantní orgán jmenovaný členskými státy pro účely čl. 100 odst. 2 a 6 směrnice 2014/59/EU;
6)
„pojištěnými vklady“ se rozumí vklady uvedené v čl. 6 odst. 1 směrnice 2014/49/EU s výjimkou dočasných vysokých zůstatků vymezených v čl. 6 odst. 2 uvedené směrnice;
7)
„příslušným orgánem“ se rozumí příslušný orgán ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 40 nařízení (EU) č. 575/2013, nebo případně Evropská centrální banka;
Článek 4
Výpočet ročních příspěvků
Pro každé příspěvkové období výbor po konzultaci s ECB nebo vnitrostátními příslušnými orgány a v úzké spolupráci s vnitrostátními orgány příslušnými k řešení krize vypočte roční příspěvek splatný každou institucí, a to na základě roční cílové úrovně fondu. Roční cílová úroveň se stanoví s odkazem na cílovou úroveň fondu podle čl. 69 odst. 1 a článku 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a v souladu s metodikou stanovenou v nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63.
Článek 5
Oznamování výborem
1. Výbor oznamuje relevantním vnitrostátním orgánům příslušným k řešení krize svá rozhodnutí o výpočtu ročních příspěvků institucí povolených na jejich příslušných územích.
2. Po obdržení oznámení podle odstavce 1 sdělí každý vnitrostátní orgán příslušný k řešení krize každé instituci povolené v jeho členském státě rozhodnutí výboru o výpočtu ročního příspěvku splatného danou institucí.
Článek 6
Podávání zpráv
Výbor stanoví formáty údajů a sdělení, které mají instituce použít ke sdělování informací nezbytných pro účely výpočtu ročních příspěvků, aby zlepšil srovnatelnost sdělovaných informací a efektivitu zpracování obdržených informací.
Článek 7
Výzva ke splnění neodvolatelných platebních příslibů
1. Použitím neodvolatelných platebních příslibů podle čl. 70 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014 nesmí být nijak ovlivněna finanční kapacita ani likvidita fondu.
2. Pokud opatření k řešení krize zahrnují použití fondu v souladu s článkem 76 nařízení (EU) č. 806/2014, vyzve výbor ke splnění veškerých neodvolatelných platebních příslibů provedených v souladu s nařízením (EU) č. 806/2014 nebo jejich části, aby se obnovil podíl neodvolatelných platebních příslibů na dostupných finančních prostředcích fondu stanovený výborem v mezích stropu uvedeného v čl. 70 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014.
Jakmile fond řádně obdrží příspěvek spojený s neodvolatelnými platebními přísliby, k jejichž splnění vyzval, musí vrátit zajištění, kterým jsou tyto přísliby kryty. Pokud fond požadovanou výši hotovosti na první výzvu řádně neobdrží, výbor zadrží zajištění, kterým je neodvolatelný platební příslib v souladu s čl. 70 odst. 3 nařízení (EU) č. 806/2014 kryt.
3. Neodvolatelné platební přísliby instituce, jež přestane spadat do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 806/2014, se zruší a zajištění, kterým jsou kryty, se vrátí.
Článek 8
Zvláštní úpravy v počátečním období
1. Odchylně od článku 4 tohoto nařízení se roční příspěvky institucí uvedených v článku 2 během počátečního období uvedeného v čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 vypočtou podle následující upravené metodiky:
a)
v prvním roce počátečního období tyto instituce přispějí 60 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 40 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
b)
v druhém roce počátečního období tyto instituce přispějí 40 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 60 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
c)
ve třetím roce počátečního období tyto instituce přispějí 33,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 66,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
d)
ve čtvrtém roce počátečního období tyto instituce přispějí 26,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 73,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
e)
v pátém roce počátečního období tyto instituce přispějí 20 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 80 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
f)
v šestém roce počátečního období tyto instituce přispějí 13,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 86,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
g)
v sedmém roce počátečního období tyto instituce přispějí 6,67 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 a 93,33 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení;
h)
v osmém roce počátečního období tyto instituce přispějí 100 % svých ročních příspěvků vypočtených v souladu s články 69 a 70 nařízení (EU) č. 806/2014 a článkem 4 tohoto nařízení.
2. Během počátečního období výbor při výpočtu jednotlivých příspěvků každé instituce zohlední příspěvky získané zúčastněnými členskými státy v souladu s články 103 a 104 směrnice 2014/59/EU a převedené do fondu na základě čl. 3 odst. 3 dohody a odečte je od částky, kterou má každá instituce uhradit.
3. Během počátečního období výbor za normální situace umožní instituci na její žádost použít neodvolatelné platební přísliby. Přitom zajistí, aby používání neodvolatelných platebních příslibů bylo mezi těmito institucemi, které o ně požádaly, rozděleno rovnoměrně. Takto rozdělené neodvolatelné platební přísliby nesmí představovat méně než 15 % celkové platební povinnosti instituce. Při výpočtu ročních příspěvků každé instituce výbor zajistí, aby v žádném roce nepřekročil úhrn těchto neodvolatelných platebních příslibů 30 % celkové výše ročních příspěvků získaných v souladu článkem 70 nařízení (EU) č. 806/2014.
4. Pro účely odstavce 1 se roční příspěvky vypočtené v souladu s článkem 103 směrnice 2014/59/EU a článkem 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63 určí na základě cílové úrovně vymezené za období odpovídající počátečnímu období.
5. Aniž je dotčen článek 10 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63, uhradí během počátečního období uvedeného v čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014 instituce, jejichž celková aktiva mají hodnotu 3 000 000 000 EUR nebo nižší, jednorázovou částku ve výši 50 000 EUR za prvních 300 000 000 EUR celkových závazků bez zahrnutí kapitálu a pojištěných vkladů. Za celkové závazky, bez zahrnutí kapitálu a pojištěných vkladů, nad 300 000 000 EUR tyto instituce přispějí v souladu s články 4 až 9 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/63.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije buď od 1. ledna 2016, nebo ode dne použitelnosti čl. 69 odst. 1 nařízení (EU) č. 806/2014, jak je stanoven v čl. 99 odst. 6 uvedeného nařízení, podle toho, co nastane později.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech zúčastněných členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2014.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) 2015/81
z dne 19. decembra 2014
o določitvi enotnih pogojev za uporabo Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s predhodnimi prispevki v enotni sklad za reševanje
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (1), in zlasti člena 70(7) Uredbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Enotni sklad za reševanje (v nadaljnjem besedilu: sklad) je bil ustanovljen na podlagi Uredbe (EU) št. 806/2014 kot enotna shema financiranja za vse države članice, ki sodelujejo v enotnem mehanizmu nadzora (v nadaljnjem besedilu: EMN) na podlagi Uredbe Sveta (EU) št. 1024/2013 (2) in enotnem mehanizmu za reševanje (v nadaljnjem besedilu: EMR) (v nadaljnjem besedilu: sodelujoče države članice).
(2)
V skladu s členom 67(2) Uredbe (EU) št. 806/2014 je enotni odbor za reševanje (v nadaljnjem besedilu: odbor), ustanovljen na podlagi navedene uredbe, zadolžen za vodenje sklada.
(3)
V skladu s členom 76 Uredbe (EU) št. 806/2014 bi se moral sklad uporabljati v postopkih reševanja, če odbor meni, da je to potrebno, da bi se zagotovila učinkovita uporaba instrumentov za reševanje. Sklad bi moral imeti ustrezna finančna sredstva, da se omogoči učinkovito delovanje okvira za reševanje, in sicer tako, da lahko posreduje, če je to potrebno, za učinkovito uporabo instrumentov za reševanje, ter za varovanje finančne stabilnosti brez uporabe davkoplačevalskega denarja.
(4)
Odbor je na podlagi člena 70(2) Uredbe (EU) št. 806/2014 pooblaščen za izračun posameznih predhodnih prispevkov, ki jih morajo plačati vse institucije z dovoljenjem na ozemljih vseh sodelujočih držav članic.
(5)
Odbor bi moral izračunati letne prispevke v sklad na podlagi enotne ciljne ravni, določene kot odstotek zneska kritih vlog vseh kreditnih institucij, ki imajo dovoljenje v vseh sodelujočih državah članicah. V skladu s členom 69(1) Uredbe (EU) št. 806/2014 bi moral odbor zagotoviti, da do konca prvotnega obdobja osmih let od 1. januarja 2016 ali sicer od datuma, ko se člen 69(1) Uredbe (EU) št. 806/2014 začne uporabljati na podlagi člena 99(6) navedene uredbe, razpoložljiva finančna sredstva sklada dosegajo vsaj ciljno raven iz člena 69(1) navedene uredbe.
(6)
Prispevke, ki so jih zbrale sodelujoče države članice v skladu s členoma 103 in 104 Direktive 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), in jih prenesle v sklad na podlagi člena 3(3) Sporazuma o prenosu prispevkov v enotni sklad za reševanje in njihovi združitvi na podlagi točke 36 člena 3(1) Uredbe (EU) št. 806/2014 (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), bi bilo treba vključiti v izračun posameznih prispevkov in tako odšteti od zneska, ki ga mora plačati vsaka institucija. Pri navedenem izračunu je treba upoštevati, da bi morali zneski, ki jih morajo pogodbenice Sporazuma prenesti v skladu s členom 3(3) in (4) Sporazuma, ustrezati 10 % ciljne ravni iz člena 102(1) Direktive 2014/59/EU. Odbor bo zagotovil, da zneski, ki jih je treba nakazati v skladu s Sporazumom, vsebujejo enak delež nepreklicnih zavez za plačilo za vsako sodelujočo državo članico.
(7)
Na podlagi člena 70(2) Uredbe (EU) št. 806/2014 bi moral letni prispevek v sklad temeljiti na pavšalnem prispevku, določenem na podlagi obveznosti institucije, brez lastnih sredstev in kritih vlog, in prispevku, ki je prilagojen tveganju, glede na profil tveganja navedene institucije.
(8)
V skladu s členom 5(1) Uredbe (EU) št. 806/2014 se za uporabo navedene uredbe in Direktive 2014/59/EU šteje, da je odbor zadevni nacionalni organ za reševanje, ali v primeru čezmejnega reševanja skupine zadevni organ za reševanje, pristojen na ravni skupine, kadar opravlja naloge in izvaja pooblastila, ki jih morajo v skladu z navedenimi pravnimi akti izvajati nacionalni organi za reševanje, brez poseganja v člen 7 Uredbe (EU) št. 806/2014. Zato bi se moral odbor tudi šteti kot organ za reševanje za namen uporabe Delegirane uredbe Komisije (EU) 2015/63 (4). Določbe iz navedene delegirane uredbe se uporabljajo za odbor, kadar opravlja naloge in izvaja pooblastila, določena v tej uredbi.
(9)
Odbor za izračun letnega prispevka uporablja metodologijo, določeno v Delegirani uredbi (EU) 2015/63, kot to zahteva člen 70(6) Uredbe (EU) št. 806/2014. Zato se posebna ureditev za institucije, ki se v skladu z navedeno delegirano uredbo štejejo za majhne institucije, uporablja tudi za vse institucije, ki so pridobile dovoljenje na ozemljih vseh sodelujočih držav članic in izpolnjujejo merila iz navedene delegirane uredbe za to, da se priznajo kot majhne institucije.
(10)
Ker pravila iz te uredbe določajo pogoje za uporabo metodologije, določene v Delegirani uredbi (EU) 2015/63, sprejeti na podlagi člena 103(7) Direktive 2014/59/EU, bi morale razlike med izračunom letnih prispevkov s strani odbora za institucije, ki imajo dovoljenje v sodelujočih državah članicah, in izračunom letnih prispevkov držav članic, ki ne sodelujejo v EMR, odražati le posebnosti enotnega sistema v sodelujočih državah članicah. Razlog za takšne posebnosti je zlasti dejstvo, da EMR vsebuje enotno ciljno raven za vse sodelujoče države članice. Uporaba praviloma iste metodologije za izračun letnih prispevkov v vseh državah članicah bi morala vplivati na to, da se ohranijo enaki konkurenčni pogoji med sodelujočimi državami članicami in močan notranji trg.
(11)
V okviru enotnega sklada za reševanje s ciljno stopnjo za Evropo je posamezni letni prispevek institucij z dovoljenjem na ozemlju vseh sodelujočih držav članic odvisen od prispevkov vseh institucij, za katere velja EMR. Za učinkovito delovanje EMR in nemoten postopek vzpostavitve sklada je ključnega pomena, da vse institucije pravočasno v celoti plačajo svoje letne prispevke v sklad.
(12)
V skladu s členom 67(4) Uredbe (EU) št. 806/2014 prispevke v sklad, ki jih izračuna odbor, pobirajo nacionalni organi za reševanje in jih prenesejo v sklad v skladu s Sporazumom. Oblika in način predstavitve podatkov, ki jo določi odbor, lahko vsebuje zahtevo, da vse podatke, jih sporočajo institucije, zlasti tiste iz člena 7(2) Uredbe (EU) št. 806/2014, potrdi revizor ali po potrebi pristojni organ.
(13)
V točki (b) člena 70(2) Uredbe (EU) št. 806/2014 je zahtevano, da odbor upošteva načelo sorazmernosti, in sicer tako da ne ustvarja izkrivljanj med strukturami bančnega sektorja držav članic, kadar uporablja tveganju prilagojene prispevke za izračun posameznih prispevkov. Tveganju prilagojeni prispevki temeljijo na merilih iz člena 103(7) Direktive 2014/59/EU. V skladu s tretjim pododstavkom člena 1 Uredbe (EU) št. 806/2014 je uporaba sklada odvisna od začetka veljavnosti Sporazuma. V skladu s Sporazumom se prispevki, ki jih zberejo sodelujoče države članice, dodelijo razdelkom, ki ustrezajo vsaki od njih. Za razdelke se uporablja postopna združitev v prehodnem obdobju osmih let, in sicer tako da bodo po koncu prehodnega obdobja prenehali.
(14)
Okoliščine, da se po eni strani v skladu z Uredbo (EU) št. 806/2014 prispevki izračunavajo na podlagi enotne ciljne ravni, in se bo po drugi strani na podlagi Sporazuma kritje nekaterih tveganj, ki so korelirana v okviru nacionalnega bančnega sektorja v prehodnem obdobju, na katerega se nanaša, le postopno združilo, lahko vplivajo na percepcijo trga glede nekaterih institucij in zato na njihovo finančno stanje v smislu točke (c) člena 103(7) Direktive 2014/59/EU, kar vpliva na njihov profil tveganja. Poleg tega bi lahko sistem, ki začasno temelji na razdelkih, globalno vplival na relativno pomembnost institucij za stabilnost finančnega sistema ali gospodarstva, kakor je navedeno v členu 103(7)(g) Direktive 2014/59/EU. Pomembnost institucij za stabilnost finančnega sistema ali gospodarstva bi bilo treba določiti glede na državo članico, kjer se institucija nahaja (tj. pričakovana izguba za del razdelka, ki še ni združen), oziroma bančno unijo kot celoto (tj. pričakovana izguba za del razdelka, ki je združen). Tako bi bil tveganju prilagojeni prispevek sorazmeren s pričakovano uporabo nezdruženih finančnih sredstev zadevnega razdelka v prehodnem obdobju.
(15)
Uvesti bi bilo treba metodologijo prilagajanja, ki ustrezno obravnava okoliščine iz uvodne izjave 14 in zato upošteva načelo sorazmernosti in se izogiba izkrivljanjem med strukturami bančnega sektorja držav članic, do trenutka, ko so vsi predhodni prispevki, plačani v sklad, v celoti združeni. Način izračuna prispevkov bi bilo zato treba prilagoditi tako, da korelira z ritmom združevanja sklada. Zato bi moral izračun prispevkov, ki se dodelijo združenemu delu, temeljiti na merilih iz Uredbe (EU) št. 806/2014, medtem ko bi moral - z odstopanjem od obdobja iz člena 102(1) Direktive 2014/59/EU - izračun prispevkov, ki se dodelijo nezdruženemu delu razdelkov, temeljiti na merilih iz Direktive 2014/59/EU in na podlagi ciljne ravni, določene za časovno obdobje, ki ustreza prvotnemu obdobju iz Uredbe (EU) št. 806/2014.
(16)
Uporaba nepreklicnih zavez za plačilo iz člena 70(3) Uredbe (EU) št. 806/2014 na noben način ne bi smela vplivati na finančno zmogljivost in likvidnost sklada. Nepreklicne zaveze za plačilo bi bilo treba uporabiti le v primeru ukrepa za reševanje, ki zadeva sklad. V prvotnem obdobju bi moral odbor v normalnih okoliščinah razporediti uporabo nepreklicnih zavez za plačilo enakomerno med institucijami, ki jo zahtevajo. Te zaveze za plačilo bi morale biti v celoti zavarovane s sredstvi z nizkim tveganjem, ki niso obremenjena z nobenimi pravicami tretjih oseb, pri čemer so na voljo in namenjene izključno uporabi s strani odbora, in sicer za namene uporabe sklada.
(17)
V skladu s tretjim pododstavkom člena 70(2) Uredbe (EU) št. 806/2014 se pri razmerju med pavšalnim prispevkom in tveganju prilagojenim prispevkom upošteva uravnotežena porazdelitev prispevkov med različnimi vrstami institucij. Zato bi bilo treba določiti posebno ureditev za določanje prispevkov, ki jih morajo plačati majhne institucije.
(18)
Institucije, ki ne sodijo v kategorijo majhnih institucij iz člena 10 Delegirane uredbe (EU) 2015/63 in imajo bilančno vsoto, enako ali nižjo od 3 000 000 000 EUR, predstavljajo manjše tveganje kot velike institucije in v večini primerov ne predstavljajo sistemskega tveganja in se bo zanje manj verjetno uporabilo reševanje, kar posledično zmanjšuje verjetnost, da bodo imele koristi od sklada. Zato je ustrezno uvesti poenostavljen izračun prispevkov, ki jih morajo plačati te institucije. Tako bi se tudi preprečile kratkoročne spremembe statusa, ki bi jih te institucije uvedle, da bi bile upravičene do uporabe člena 10 Delegirane uredbe (EU) 2015/63. Takšen izračun bi moral vključevati komponento, ki temelji na pavšalnem znesku. Ta sistem bi moral omogočati izogibanje izkrivljanju med institucijami in doseganje uravnotežene porazdelitve prispevkov med različnimi vrstami institucij. Zmanjšal bi tudi upravno in finančno obremenitev zbiranja posameznih prispevkov za te institucije.
(19)
Komisija bo hkrati pregledala način, na katerega se izvaja ta uredba, in Delegirano uredbo (EU) 2015/63, da bi po potrebi dovolila prilagoditev pravil iz te uredbe.
(20)
Na podlagi člena 99(2) Uredbe (EU) št. 806/2014 se navedena uredba uporablja od 1. januarja 2016. Vendar odbor od 1. januarja 2015 Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji pošilja mesečno poročilo, ki ga je pred tem potrdil na plenarni seji, o tem, ali so izpolnjeni pogoji, ki omogočajo prenos prispevkov, pobranih na nacionalni ravni. Če bo iz poročil razvidno, da pogoji za prenos prispevkov v sklad niso izpolnjeni, se od 1. decembra 2015 uporaba Uredbe (EU) št. 806/2014 glede prispevkov v sklad vsakič preloži za en mesec. Zato bi se morala tudi ta uredba uporabljati od datuma, na katerega se začne uporabljati člen 69(1) Uredbe (EU) št. 806/2014 -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Vsebina
Ta uredba določa pravila o določitvi pogojev izvajanja obveznosti enotnega odbora za reševanje (v nadaljnjem besedilu: odbor) za izračun prispevkov posameznih institucij v enotni sklad za reševanje (v nadaljevanjem besedilu: sklad) na podlagi Uredbe (EU) št. 806/2014, ter metodologije za izračun teh prispevkov.
Člen 2
Področje uporabe
Ta uredba se uporablja za institucije, od katerih se prispevki pobirajo v skladu s členom 70 Uredbe (EU) št. 806/2014.
Člen 3
Opredelitve pojmov
Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 3 Uredbe (EU) št. 806/2014, z izjemo opredelitev iz točke 2 in točke 11 navedenega člena. Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve:
1.
„sodelujoče države članice“ pomeni države članice v smislu člena 2 Uredbe (EU) št. 1024/2013;
2.
„letna ciljna raven“ pomeni skupni znesek letnih prispevkov, ki ga za vsako prispevno obdobje določi odbor v skladu s postopkom iz člena 69(2) Uredbe (EU) št. 806/2014, da se doseže ciljna raven iz člena 69(1) in člena 70 navedene uredbe;
3.
„letni prispevek“ pomeni znesek iz člena 70(1) Uredbe (EU) št. 806/2014, ki ga vsako leto izračuna odbor in v prispevnem obdobju zberejo nacionalni organi za reševanje od vseh institucij z dovoljenjem na ozemljih vseh sodelujočih držav članic;
4.
„prispevno obdobje“ pomeni koledarsko leto;
5.
„organ za reševanje držav članic, ki ne sodelujejo v enotnem mehanizmu za reševanje“ pomeni organ iz točke 18 člena 2(1) Direktive 2014/59/EU ali kateri koli drug ustrezen organ, ki ga imenujejo države članice za namene člena 100(2) in (6) Direktive 2014/59/EU;
6.
„krite vloge“ pomeni vloge iz člena 6(1) Direktive 2014/49/EU, razen začasno visokih saldov, kot so opredeljeni v členu 6(2) navedene direktive;
7.
„pristojni organ“ pomeni pristojni organ, kot je opredeljen v točki 40 člena 4(1) Uredbe (EU) št. 575/2013, ali Evropsko centralno banko, kot je primerno.
Člen 4
Izračun letnih prispevkov
Odbor po posvetovanju z ECB ali nacionalnimi pristojnimi organi ter v tesnem sodelovanju z nacionalnimi organi za reševanje za vsako prispevno obdobje izračuna letni prispevek, ki ga mora plačati vsaka institucija na podlagi letne ciljne ravni sklada. Letna ciljna raven se določi ob sklicevanju na ciljno raven sklada iz člena 69(1) in člena 70 Uredbe (EU) št. 806/2014 ter v skladu z metodologijo iz Delegirane uredbe (EU) 2015/63.
Člen 5
Obveščanje s strani odbora
1. Odbor obvesti zadevne nacionalne organe za reševanje o svojih odločitvah glede izračuna letnih prispevkov institucij z dovoljenjem na njihovih ozemljih.
2. Po prejemu obvestila iz odstavka 1 vsak nacionalni organ za reševanje uradno obvesti vsako institucijo, ki ima dovoljenje v njegovi državi članici, o odločitvi odbora glede izračuna letnega prispevka, ki ga mora plačati ta institucija.
Člen 6
Poročanje
Odbor določi obliko in način predstavitve podatkov, ki jih uporabljajo institucije za sporočanje informacij, potrebnih za izračun letnih prispevkov, da se izboljša primerljivost sporočenih informacij in učinkovitost obdelave prejetih informacij.
Člen 7
Uporaba nepreklicnih zavez za plačilo
1. Uporaba nepreklicnih zavez za plačilo iz člena 70(3) Uredbe (EU) št. 806/2014 na noben način ne vpliva na finančno zmogljivost in likvidnost sklada.
2. Če je v ukrep za reševanje vključen sklad v skladu s členom 76 Uredbe (EU) št. 806/2014, odbor uporabi del nepreklicnih zavez za plačilo ali vse nepreklicne zaveze za plačilo, prenesene na podlagi Uredbe (EU) št. 806/2014, da se v razpoložljivih finančnih sredstvih sklada ponovno doseže delež nepreklicnih zavez za plačilo, ki ga je določil odbor ob upoštevanju praga iz člena 70(3) Uredbe (EU) št. 806/2014.
Ko sklad ustrezno prejme prispevek, povezan z uporabljenimi nepreklicnimi zavezami za plačilo, povrne zavarovanje, s katerim so krite te zaveze. Če sklad na prvi poziv ustrezno ne prejme zahtevanega zneska denarja, odbor zadrži zavarovanje, s katerim so krite nepreklicne zaveze za plačilo v skladu s členom 70(3) Uredbe (EU) št. 806/2014.
3. Nepreklicne zaveze za plačilo institucije, ki ne sodi več v področje uporabe Uredbe (EU) št. 806/2014, se prekličejo in zavarovanje, s katerim so krite te zaveze, se povrne.
Člen 8
Posebne prilagoditve v prvotnem obdobju
1. V prvotnem obdobju iz člena 69(1) Uredbe (EU) št. 806/2014 ter z odstopanjem od člena 4 te uredbe se letni prispevki institucij iz člena 2 izračunajo v skladu z naslednjo prilagojeno metodologijo:
(a)
v prvem letu prvotnega obdobja navedene institucije prispevajo 60 % svojih letnih prispevkov, izračunanih v skladu s členom 103 Direktive 2014/59/EU in členom 4 Delegirane uredbe (EU) 2015/63, ter 40 % svojih letnih prispevkov, izračunanih v skladu s členoma 69 in 70 Uredbe (EU) št. 806/2014 in členom 4 te uredbe;
(b)
v drugem letu prvotnega obdobja navedene institucije prispevajo 40 % svojih letnih prispevkov, izračunanih v skladu s členom 103 Direktive 2014/59/EU in členom 4 Delegirane uredbe (EU) 2015/63, ter 60 % svojih letnih prispevkov, izračunanih v skladu s členoma 69 in 70 Uredbe (EU) št. 806/2014 in členom 4 te uredbe;
(c)
v tretjem letu prvotnega obdobja navedene institucije prispevajo 33,33 % svojih letnih prispevkov, izračunanih v skladu s členom 103 Direktive 2014/59/EU in členom 4 Delegirane uredbe (EU) 2015/63, ter 66,67 % svojih letnih prispevkov, izračunanih v skladu s členoma 69 in 70 Uredbe (EU) št. 806/2014 in členom 4 te uredbe;
(d)
v četrtem letu prvotnega obdobja navedene institucije prispevajo 26,67 % svojih letnih prispevkov, izračunanih v skladu s členom 103 Direktive 2014/59/EU in členom 4 Delegirane uredbe (EU) 2015/63, ter 73,33 % svojih letnih prispevkov, izračunanih v skladu s členoma 69 in 70 Uredbe (EU) št. 806/2014 in členom 4 te uredbe;
(e)
v petem letu prvotnega obdobja navedene institucije prispevajo 20 % svojih letnih prispevkov, izračunanih v skladu s členom 103 Direktive 2014/59/EU in členom 4 Delegirane uredbe (EU) 2015/63, ter 80 % svojih letnih prispevkov, izračunanih v skladu s členoma 69 in 70 Uredbe (EU) št. 806/2014 in členom 4 te uredbe;
(f)
v šestem letu prvotnega obdobja navedene institucije prispevajo 13,33 % svojih letnih prispevkov, izračunanih v skladu s členom 103 Direktive 2014/59/EU in členom 4 Delegirane uredbe (EU) 2015/63, ter 86,67 % svojih letnih prispevkov, izračunanih v skladu s členoma 69 in 70 Uredbe (EU) št. 806/2014 in členom 4 te uredbe;
(g)
v sedmem letu prvotnega obdobja navedene institucije prispevajo 6,67 % svojih letnih prispevkov, izračunanih v skladu s členom 103 Direktive 2014/59/EU in členom 4 Delegirane uredbe (EU) 2015/63, ter 93,33 % svojih letnih prispevkov, izračunanih v skladu s členoma 69 in 70 Uredbe (EU) št. 806/2014 in členom 4 te uredbe;
(h)
v osmem letu prvotnega obdobja navedene institucije prispevajo 100 % svojih letnih prispevkov, izračunanih v skladu s členoma 69 in 70 Uredbe (EU) št. 806/2014 in členom 4 te uredbe.
2. V prvotnem obdobju odbor pri izračunu posameznih prispevkov vsake institucije upošteva prispevke, ki so jih zbrale sodelujoče države članice v skladu s členoma 103 in 104 Direktive 2014/59/EU in jih prenesle v sklad na podlagi člena 3(3) Sporazuma, tako da jih odšteje od zneska, ki ga mora plačati vsaka institucija.
3. V prvotnem obdobju odbor v normalnih okoliščinah na zahtevo institucije dovoli uporabo nepreklicnih zavez za plačilo. Odbor razporedi uporabo nepreklicnih zavez za plačilo enakomerno med institucijami, ki jo zahtevajo. Razporejene nepreklicne zaveze za plačilo znašajo najmanj 15 % skupnih plačilnih obveznosti institucije. Pri izračunu letnih prispevkov vsake institucije odbor zagotovi, da v posameznem letu vsota navedenih nepreklicnih zavez za plačilo ne preseže 30 % skupnega zneska letnih prispevkov, zbranih na podlagi člena 70 Uredbe (EU) št. 806/2014.
4. Za namene odstavka 1 se letni prispevki, izračunani v skladu s členom 103 Direktive 2014/59/EU in členom 4 Delegirane uredbe (EU) 2015/63, določijo na podlagi ciljne ravni, opredeljene v določenem časovnem obdobju, ki ustreza prvotnemu obdobju.
5. Brez poseganja v člen 10 Delegirane uredbe (EU) 2015/63 med prvotnim obdobjem iz člena 69(1) Uredbe (EU) št. 806/2014 institucije, katerih bilančna vsota je enaka ali nižja od 3 000 000 000 EUR, za prvih 300 000 000 EUR celotnih obveznosti, zmanjšanih za kapital in krite vloge, plačajo pavšalni znesek v višini 50 000 EUR. Za celotne obveznosti, zmanjšane za kapital in krite vloge, ki so višje od 300 000 000 EUR, navedene institucije prispevajo v skladu s členi 4 do 9 Delegirane uredbe (EU) 2015/63.
Člen 9
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba se uporablja ali od 1. januarja 2016 ali od datuma, ko se na podlagi člena 99(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 začne uporabljati člen 69(1) zadevne uredbe, kar koli je pozneje.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v sodelujočih državah članicah.
V Bruslju, 19. decembra 2014