PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 214/2013
ze dne 11. března 2013
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 845/2012 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo (dále jen „prozatímní opatření“) na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 7. listopadu 2011 sdružení Eurofer (dále jen „stěžovatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 70 %, celkové výroby oceli s organickým povlakem v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu oceli s organickým povlakem a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k prozatímním informacím písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Další inspekce na místě proběhly v prostorách následující společnosti:
-
Macrometal, Hamburg
(5)
Následně byly všem stranám sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se mělo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedenému poskytnutí konečných informací předložit své připomínky.
(6)
Připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
2.1. Období šetření
(7)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
3.1. Žádosti o vyloučení výrobku
(8)
V 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je stanoveno, že Komise obdržela několik žádostí o vyloučení některých typů výrobku a že tato otázka nebyla ke dni zveřejnění prozatímního nařízení uzavřena.
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací byly obdrženy další žádosti, které se staly předmětem následující analýzy:
3.1.1. Ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu
(10)
Uživatel oceli s organickým povlakem podal žádost, aby byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu vyloučena z definice výrobku. Z šetření vyplynulo, že kovový povlak chromu nebo cínu činí tento typ výrobku fyzikálně a chemicky odlišným od oceli s organickým povlakem, jež je předmětem šetření. Ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu je takřka výhradně používána v obalech na potraviny a v kabelovém odvětví. Výrobní odvětví Unie rovněž vysvětlilo, že nemělo v úmyslu, aby tento výrobek patřil do definice výrobku. Z tohoto důvodu byla ocel s organickým povlakem s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu z definice výrobku, který je předmětem šetření, vyloučena.
(11)
Čínské sdružení železa a oceli (China Iron and Steel Association - CISA), dva dovozci a jeden uživatel navrhli vyloučení dalších čtyř typů výrobku. Tyto žádosti byly analyzovány a zamítnuty, jak je uvedeno níže.
3.1.2. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou
(12)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť tyto výrobky nejsou zařazeny do kódů KN, které jsou předmětem šetření. Barvení nebo nanášení povlaků je určeno pouze pro ochranu proti korozi, a proto jsou tyto výrobky zařazeny do kódu KN 7208, a nikoli do kódu KN 7210. Plechy válcované za tepla s ochrannou základní vrstvou, organickou či anorganickou, nejsou zařazeny do definice výrobku, a nemohou být tudíž z této definice vyloučeny.
3.1.3. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm
(13)
Sdružení CISA a dva dovozci požádali o vyloučení oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm - představující 5-10 % dovozu z Číny - a uvedli, že se přímá hospodářská soutěž mezi čínským vývozem a produkcí výrobního odvětví Unie týká pouze oceli s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,25 mm až 0,6 mm.
(14)
Tato žádost byla zamítnuta vzhledem k tomu, že ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce 0,6 mm až 2,0 mm vyrábějí a prodávají jak čínští vývozci, tak i výrobní odvětví Unie, a že si těmito výrobky tudíž jasně navzájem konkurují. Nebyl předložen žádný důkaz na podporu tvrzení, že si ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm navzájem nekonkurují, a že by se tudíž jednalo o rozdílný typ výrobku. Ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce menší než 0,6 mm a ocel s organickým povlakem s podkladem o tloušťce větší než 0,6 mm mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a totéž konečné použití, a jedná se tudíž o tentýž výrobek.
3.1.4. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým slitinou hliník-zinek
(15)
Oba dovozci tvrdili, že licenci na výrobu tohoto typu výrobku mají pouze čtyři výrobci v Unii a že jej ve skutečnosti vyráběla pouze jedna společnost. Tvrdili také, že se tento výrobek svými vlastnostmi liší od pozinkované oceli s organickým povlakem.
(16)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť dva uvedené typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, jejich použití se překrývá a během období šetření tento typ výrobku vyráběli nejméně dva spolupracující výrobci v Unii. Je třeba poznamenat, že do Unie tento typ výrobku během období šetření vyvážel pouze jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce.
3.1.5. Ocel s organickým povlakem s podkladem potaženým zinkovou slitinou
(17)
Tato žádost byla zamítnuta, neboť v rozporu s tvrzením jednoho z uživatelů je tento výrobek vyráběn a prodáván ve významném množství několika výrobci z Unie, má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné konečné použití jako ostatní typy oceli s organickým povlakem.
3.2. Žádost o začlenění výrobku
(18)
Po poskytnutí prozatímních informací jedno sdružení požadovalo, aby ocel s organickým povlakem opatřená kovovým povlakem chromu nebo cínu, která je zařazena do kódů TARIC 7210122010 a 7210500010, byla začleněna do definice výrobku. Tato žádost byla zamítnuta, neboť uvedené kódy nebyly začleněny do původního podnětu a fyzikální a technické vlastnosti výrobků spadajících pod tyto kódy se liší od vlastností výrobků, jichž se podnět týká.
3.3. Dotčený výrobek
(19)
Vzhledem k tomu, že bylo vyloučení oceli s organickým povlakem opatřené kovovým povlakem chromu nebo cínu akceptováno, pozměňují se tímto vyloučením prozatímní zjištění týkající se dotčeného výrobku, která jsou uvedena v 13. a 14. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(20)
Dotčeným výrobkem jsou tudíž určité výrobky z oceli s organickým povlakem, tj. ploché válcované výrobky z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 a pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
3.4. Obdobný výrobek
(21)
Jelikož nebyly obdrženy žádné připomínky, pokud jde o závěry uvedené v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují se prozatímní zjištění týkající se obdobného výrobku.
4. DUMPING
(22)
Několik čínských vyvážejících výrobců předložilo své připomínky týkající se dumpingu poté, co byla čínským vyvážejícím výrobcům uložena prozatímní opatření a poskytnuty prozatímní informace Komise.
4.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 21. až 38. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Ani jedna ze dvou skupin spolupracujících vývozců v ČLR, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, nemohla prokázat splnění kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2. Individuální zacházení
(24)
Dva vyvážející výrobci v ČLR splnili kritéria pro přiznání individuálního zacházení (40. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Další zúčastněná strana opět podala žádost o přiznání individuálního zacházení a individuálního zjišťování. Tato strana svou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve skutečnosti stáhla zpět, ale nadále žádala o přiznání individuálního zacházení, jakož i individuálního zjišťování. Tato žádost byla považována za žádost o individuální zjišťování, a byla tudíž zařazena do žádostí uvedených v 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V souladu s čl. 9 odst. 5 a čl. 9 odst. 6 základního nařízení se individuální clo uplatní na dovoz od vývozců či výrobců, kterým bude přiznáno individuální zjišťování, jak je uvedeno v čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádost o individuální celní sazbu, jak je podrobněji popsáno níže v 26. až 31. bodě odůvodnění, byla pro tuto stranu zamítnuta.
(25)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se individuálního zacházení, potvrzuje se 39. až 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Individuální zjišťování
(26)
Žádosti o individuální zjišťování předložilo podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení osm vyvážejících výrobců. Jak je vysvětleno v 41. a 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jež se tímto potvrzují, byla u jednoho vyvážejícího výrobce, společnost Union Steel China, který požádal o zacházení jako v tržním hospodářství, provedena inspekce v rámci přezkumu jeho žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(27)
Vzhledem ke všem dalším žádostem o individuální zjišťování se dospělo k závěru, že individuální zjišťování by způsobilo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření. Tyto žádosti tudíž nebyly akceptovány.
(28)
Jedna ze stran tvrdila, že její žádost nemůže být považována za administrativní zátěž, neboť po uplynutí prozatímní fáze útvarům Komise zbývá stále ještě šest měsíců do okamžiku přijetí konečných rozhodnutí. Mimo jiné v nedávných řízeních útvary Komise přiznaly individuální zjišťování po uplynutí prozatímní fáze.
(29)
Jiná strana - již zmíněná v 24. bodě odůvodnění- tvrdila, že by jí mělo být přiznáno individuální zjišťování, neboť potřebné informace předložila ve stanovené lhůtě a individuální zjišťování již bylo přiznáno jinému vyvážejícímu výrobci, společnosti Union Steel China.
(30)
Rozhodnutí o tom, zda akceptovat či neakceptovat individuální zjišťování, jsou přijímána podle jednotlivých případů, přičemž je zohledněn počet předložených žádostí a doba, která je k dispozici pro účely posouzení těchto žádostí. Vzhledem k počtu předložených žádostí, k omezené době, jež byla k dispozici po přezkoumání vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podané vyvážejícím výrobcem, který nebyl do vzorku zařazen, a procesním lhůtám, jež musejí být dodrženy, bylo v tomto případě rozhodnuto, že tyto žádosti nemohou být akceptovány, jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění výše.
(31)
Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Union Steel China, okolnosti byly rozdílné, neboť u této společnosti již byla provedena inspekce v rámci přezkoumávání její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
4.4. Běžná hodnota
4.4.1. Srovnatelná země
(32)
Nebyly obdrženy žádné další připomínky týkající se výběru Kanady jakožto srovnatelné země. Potvrzuje se tudíž 43. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4.2. Stanovení běžné hodnoty
(33)
Běžná hodnota byla vypočítána na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. Kanadě). Běžná hodnota byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji na domácím trhu a na základě vypočtené běžné hodnoty kanadského výrobce obdobného výrobku, jak je vysvětleno v 50. až 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací dva čínští vyvážející výrobci uvedli, že Komise neposkytla potřebné informace týkající se běžné hodnoty ve srovnatelné zemi, zejména pokud jde o rozdílné typy výrobku, srovnatelnost výrobků, reprezentativnost a úpravy.
(35)
Tato tvrzení byla akceptována částečně. Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny důležité informace týkající se údajů použitých k výpočtu běžné hodnoty, jež mohly být zpřístupněny, aniž by byla porušena ustanovení článku 19 základního nařízení, což znamená, že současně zajistila, aby bylo se všemi důvěrnými údaji poskytnutými jediným kanadským výrobcem zacházeno jako s takovými a aby nebyly poskytnuty ostatním stranám. Vyvážející výrobci mohli díky informacím, které jim byly poskytnuty, pochopit metodiku použitou v souladu s článkem 2 základního nařízení. Bylo nicméně zjištěno, že k jednotlivým typům výrobku mohly být poskytnuty podrobnější informace v podobě rozpětí s cílem dodržet důvěrnost údajů. Takové údaje byly zpřístupněny v okamžiku poskytnutí konečných informací. Navíc byly poskytnuty podrobnější informace o tom, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní, a informace o úrovni úprav běžné hodnoty.
(36)
Po poskytnutí konečných informací jedna strana uznala, že podrobnější údaje byly skutečně předloženy, avšak uvedla, že některé údaje stále chyběly, zejména pokud jde o úroveň výrobních nákladů použitých pro výpočet běžné hodnoty pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu.
(37)
Pro uvedené typy výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu, byly jako základ použity výrobní náklady nejpodobnějších výrobků, přičemž tyto náklady byly v případě potřeby upraveny. Ačkoli nebyly totožné s výrobky vyváženými čínskými vyvážejícími výrobci, typům výrobku prodávaným čínskými vyvážejícími výrobci se nicméně velmi podobaly, neboť rozdíl spočíval obvykle pouze v tloušťce organického povlaku. Rozdíly ve výrobních nákladech tudíž byly shledány jako velmi malé.
(38)
Jak tato strana ve svém podání uznala, Komise poskytla konečné informace obsahující podrobnější údaje v podobě rozpětí, včetně údajů týkajících se výrobních nákladů, prodejních, správních a režijních nákladů a zisku ve srovnatelné zemi, jež byly použity pro výpočet běžné hodnoty, údajů týkajících se celkové úrovně úprav běžné hodnoty, údajů týkajících se konečné běžné hodnoty podle skupiny složené z jednotlivých typů výrobku, údajů týkajících se reprezentativnosti, povahy a účinků úprav běžné hodnoty.
(39)
Z výše uvedeného vyplývá, že poskytnutí konečných informací, které proběhlo v souladu s požadavky článku 20 základního nařízení, zúčastněným stranám umožnilo jasné pochopení metodiky použité v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení a všem stranám byla dána příležitost, aby se k poskytnutí konečných informací vyjádřily. Dospělo se tudíž k závěru, že poskytnutí informací bylo úplné a že práva na obhajobu zúčastněných stran byla plně dodržena.
(40)
Jedna strana tvrdila, že v případech, kdy byla vypočtena běžná hodnota, zůstal zdroj prodejních, správních a režijních nákladů a zisk nevysvětlen. V 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je vysvětleno, že prodejní, správní a režijní náklady, jakož i ziskové rozpětí kanadského výrobce u typů výrobku, jež byly shledány jako ziskové, byly použity v případě, že bylo nutné vypočítat běžnou hodnotu. V souladu s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení jsou prodejní, správní a režijní náklady a zisk založeny na ověřených nákladech výrobce ve srovnatelné zemi a na ověřeném prodeji prováděném tímto výrobcem na domácím trhu v běžném obchodním styku.
(41)
Vzhledem k výše uvedenému se potvrzuje 50. až 55. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5. Vývozní cena
(42)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.6. Srovnání
(43)
Dvě strany uvedly, že Komise neposkytla dostatečné informace týkající se srovnatelnosti typů výrobku a jejich reprezentativnosti na úrovni typu výrobku.
(44)
Jak je vysvětleno v 35. bodě odůvodnění výše, Komise poskytla čínským vyvážejícím výrobcům všechny příslušné údaje, které bylo možno uvést s přihlédnutím k ustanovením o důvěrnosti obsaženým v základním nařízení. V návaznosti na uvedené tvrzení učiněné po poskytnutí prozatímních informací byly skutečně předloženy podrobnější informace podle typu výrobku, včetně uvedení důvodů, proč některé typy výrobku nebyly shledány jako reprezentativní a proč musela být vypočtena běžná hodnota.
(45)
Po inspekci na místě u kanadského výrobce ve srovnatelné zemi byly běžné hodnoty pro některé typy výrobku upraveny směrem dolů o rozdíly ve fyzických vlastnostech v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, a to zejména z důvodu zjištění toho, že kvalita organického povlaku používaného kanadským výrobcem u některých typů výrobků byla odlišná od kvality organického povlaku, který používali čínští vyvážející výrobci. Z těchto úprav vyplynula nižší běžná hodnota u dotčených typů výrobku.
(46)
Jedna strana žádala o informace o částkách odpovídajících každé z úprav běžné hodnoty. Tyto údaje nebylo možno poskytnout, aby byla dodržena důvěrnost údajů předložených kanadským výrobcem. Celkové procento úprav bylo nicméně zveřejněno v okamžiku poskytnutí konečných informací a vyplynulo z něj, že dopad úprav byl zanedbatelný.
(47)
Jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění, typy výrobku prodávané na domácím trhu se velmi podobaly typům výrobku, které prodávali čínští vyvážející výrobci, a to i v případě, že byl mezi nimi zjištěn určitý rozdíl. Bylo zjištěno, že tyto výrobky byly podobné, pokud jde o kvalitu oceli, šířku podkladu a tloušťku použitého podkladu a o typ a množství použitého kovového povlaku.
(48)
V případě potřeby se provedla úprava o rozdíly ve fyzických vlastnostech - jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše - z důvodu rozdílné kvality organického povlaku použitého u některých typů výrobku. V zájmu posouzení tržní hodnoty tohoto rozdílu se zohlednil rozdíl v průměrných nákladech ve srovnání s nejpodobnějším typem výrobku, jakož i mezinárodní tržní ceny.
(49)
Tatáž strana zjišťovala, zda byly náklady na dopravu a na pojištění zahrnuty do prodejních, správních a režijních nákladů. Je třeba poznamenat, že zahrnuty nebyly, neboť srovnání bylo provedeno na základě cen ze závodu.
(50)
Jedna strana uvedla, že její žádost o úpravu v souvislosti s hodnotou tří faktur měla být zohledněna a že tomu tak mělo být i u jedné konkrétní prodejní transakce, na níž nebyl brán ohled. Uvedená žádost se týkala kompenzace vyplacené zákazníkovi v souvislosti s prodejem, k němuž došlo před obdobím šetření, která byla však vyřízena formou slevy z hodnoty těchto tří faktur vydaných během období šetření, což vedlo k tomu, že byla hodnota těchto faktur uměle snížena. Žádost společnosti byla přijata. Požadovaná úprava byla provedena a prodejní transakce, která byla omylem opomenuta, byla zařazena do výpočtu vývozní ceny.
(51)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.7. Dumpingové rozpětí
(52)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika stanovená v 58. a 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(53)
Po poskytnutí prozatímních informací byla Komise informována, že některé obchodní společnosti, které dotyčný výrobek nevyráběly, byly uvedeny v normativní části tohoto nařízení. Tyto obchodní společnosti byly nyní z normativní části vyřazeny a v současnosti jsou uvedeny pouze vyvážející výrobci.
(54)
Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, zcela nepatrné úpravě vývozní ceny, jak je uvedeno v 45. a 50. bodě odůvodnění výše, a neexistenci jakýchkoli dalších připomínek jsou konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Název společnosti
Dumpingové rozpětí (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Jiné spolupracující společnosti
55,0
Nespolupracující společnosti
68,1
(55)
Na základě skutečností uvedených v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo konečné celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR vypočteno za použití nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro reprezentativní typy výrobků vyvážejících výrobců. Vzhledem k úpravě běžné hodnoty, jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění výše, vyrovnávacím clům vyplývajícím z vývozních subvencí, která byla v současně probíhajícím antisubvenčním řízení uvalena na tentýž výrobek, a k neexistenci jakýchkoli dalších připomínek se celostátní úroveň dumpingu stanoví na 68,1 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
5. ÚJMA
5.1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 63. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2. Trh Unie
(57)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se trhu Unie, potvrzuje se 65. až 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3. Spotřeba v Unii
(58)
Mnohé zúčastněné strany upozornily po zveřejnění prozatímního nařízení na některé nesrovnalosti ve zveřejněných údajích o újmě. Komise údaje opět prozkoumala a v případě potřeby revidovala údaje týkající se výrobního odvětví Unie a trhu Unie. Přestože tato revize měla za následek změnu některých číselných údajů pro určité roky, zůstávají trendy, a tudíž i závěry týkající se těchto údajů obecně beze změny.
(59)
Po revizi vysvětlené výše se celková spotřeba Unie vyvíjela takto:
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba (v tunách)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Index (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
Během posuzovaného období se celková spotřeba na trhu Unie snížila o 7 %. V letech 2008 a 2009 došlo k poklesu o přibližně 25 %, a to zejména v důsledku globálních negativních dopadů hospodářské krize, které se projevily především v odvětví stavebnictví. Poté začala spotřeba opět stoupat a vzrostla od roku 2009 do období šetření o 18 procentních bodů, nicméně zůstala pod původní úrovní z roku 2008.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se spotřeby v Unii, potvrzuje se 70. až 72. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4. Dovoz do Unie a podíl na trhu
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto: procentuální podíl na trhu se změnil v důsledku změn hodnot spotřeby:
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v tunách)
472 988
150 497
464 582
702 452
Index (2008 = 100)
100
32
98
149
Podíl na trhu
9,1 %
3,9 %
10,2 %
14,6 %
Index (2008 = 100)
100
43
112
160
Zdroj:
Eurostat
(63)
Změnou ve výše uvedených údajích o spotřebě se změnil procentuální podíl dovozu z ČLR na trhu ve srovnání s údaji zveřejněnými v prozatímním nařízení. Trend však zůstává beze změny. Podíl dovozu z ČLR na trhu se výrazně zvýšil z 9,1 % na začátku posuzovaného období na 14,6 % na konci posuzovaného období. Po snížení v roce 2009, které odráží prudký pokles spotřeby v důsledku hospodářské krize, se dovoz znovu rychle zvýšil, přičemž podíl na trhu se za jeden rok znovu dostal na úroveň z roku 2008, tedy na úroveň před vypuknutím hospodářské krize, a na konci období šetření tuto úroveň významně překročil.
5.4.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
(64)
Po poskytnutí informací požadoval jeden vyvážející výrobce další informace o výpočtu cenového podbízení v případě, že se typ výrobku vyvážený z ČLR a typ výrobku prodávaný na trhu Unie výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly. Požadoval rovněž informace o tom, zda byla provedena úprava o fyzické rozdíly v případě, že nebyla zjištěna naprostá shoda mezi výrobky.
(65)
Pokud se vyvážený typ výrobku a typ výrobku prodávaný výrobním odvětvím Unie zcela neshodovaly, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s nejpodobnějším typem výrobku prodávaným výrobním odvětvím Unie. V těchto případech se porovnávalo s velmi podobným typem výrobku, který se lišil pouze tloušťkou podkladu.
(66)
Když velmi podobných typů výrobku bylo několik, Komise porovnala vyvážený typ výrobku s levnějším typem výrobku prodávaným na trhu Unie bez ohledu na to, zda tloušťka podkladu u tohoto levnějšího typu výrobku byla menší či větší. Úprava o fyzické rozdíly se tudíž nepovažovala za nutnou.
(67)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se cen dovozu a cenového podbízení, potvrzuje se 78. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
6.1. Předběžné poznámky
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se předběžných poznámek o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie, nemění se závěry uvedené v 82. až 85. bodě odůvodnění.
6.2. Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku (makroekonomické ukazatele)
(69)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 86. až 92. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Index (2008 = 100)
100
79
90
90
Výrobní kapacita (v tunách)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Index (2008 = 100)
100
102
102
99
Využití kapacity
74 %
57 %
65 %
68 %
Index (2008 = 100)
100
77
88
92
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(70)
Ačkoli se údaje nepatrně změnily, trendy a závěry stanovené v 87. a 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se nemění, a tudíž se potvrzují. Výroba v roce 2009 prudce klesla, v roce 2010 o něco vzrostla a v období šetření sice zůstala stabilní, avšak stále pod úrovněmi z roku 2008. Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období neměnná, zatímco využití kapacity bylo v důsledku vývoje výroby menší.
6.2.2. Objem prodeje, podíl na trhu a růst
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Index (2008 = 100)
100
77
90
88
Podíl na trhu (v %)
56,8 %
58,8 %
58,1 %
53,9 %
Index (2008 = 100)
100
104
102
95
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník
(71)
V roce 2009 výrazně klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a to o 23 %. V roce 2010 se objem prodeje zvýšil o třináct procentních bodů, ale poté během období šetření klesl o dva procentní body. Potvrzují se tudíž závěry stanovené v 90. a 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.3. Zaměstnanost a produktivita
2008
2009
2010
Období šetření
Zaměstnanost (v ekvivalentech plného pracovního úvazku, FTE)
7 088
6 470
6 097
6 046
Index (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivita (t/FTE)
627
543
655
665
Index (2008 = 100)
100
87
104
106
Zdroj:
podnět, odpovědi na dotazník, Eurofer
(72)
Vzhledem k tomu, že se údaje nepatrně změnily, závěry týkající se zaměstnanosti stanovené v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3. Údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (mikroekonomické ukazatele)
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedených v 93. až 108. bodě odůvodnění Komise aktualizovala zdroje údajů, na nichž byly tyto informace založeny. Tato změna nezpůsobila výraznou změnu ukazatelů zveřejněných v prozatímním nařízení ani změnu trendů, na nichž byla založena analýza újmy vypracovaná Komisí. Aktualizované údaje jsou uvedeny níže:
6.3.1. Průměrné jednotkové ceny reprezentativních výrobců v Unii
(74)
Po poklesu jednotkové ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, o 21 % v roce 2009 a související ztrátě začala jednotková cena opět stoupat. V roce 2010 a během období šetření výrobní odvětví Unie zaznamenalo růst nákladů a v zájmu jejich pokrytí mohlo pouze mírně zvýšit ceny, což přesně stačilo na udržení téže nízké úrovně ziskovosti za rok 2010 a během období šetření. V důsledku toho ovšem došlo k další ztrátě podílu na trhu, jelikož ceny čínského dovozu byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
2008
2009
2010
Období šetření
Jednotková cena v EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (EUR/t)
1 023
805
911
994
Index (2008 = 100)
100
79
89
97
Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)
925
884
893
978
Index (2008 = 100)
100
95
97
106
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.2. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic
(75)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje v EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, (v % obratu z prodeje)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Index (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Peněžní tok (v EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Index (2008 = 100)
100
64
46
62
Investice (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Index (2008 = 100)
100
8
22
27
Návratnost investic
13,8 %
-13,9 %
5,9 %
6 %
Index (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.3. Stav zásob
(76)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
2008
2009
2010
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
116 852
97 533
124 848
130 593
Index (2008 = 100)
100
83
107
112
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.4. Zaměstnanost, mzdy a produktivita
(77)
Tato tabulka je zde uvedena pouze pro orientaci, neboť údaje, a tudíž i závěry z ní vyplývající se nezměnily.
Průměrné mzdové náklady na zaměstnance (v EUR, výrobci v EU zařazení do vzorku)
60,959
57,892
58,637
62,347
Index (2008 = 100)
100
95
96
102
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
6.3.5. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (v tunách)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Index (2008 = 100)
100
80
87
85
Podíl na trhu
22 %
24 %
22 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
108
99
92
Zdroj:
Podnět a ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
2008
2009
2010
Období šetření
Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej (EUR/t)
962
802
901
965
Index (2008 = 100)
100
83
94
100
Zdroj:
Ověřené odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(78)
Přestože byly údaje zveřejněné v prozatímním nařízení opraveny, nemění se zjištění týkající se využití pro vlastní spotřebu a závislého prodeje. Průměrná hodnota na tunu závislého prodeje zůstala během posuzovaného období stabilní a byla o 3 % nižší než prodejní cena, kterou výrobci v Unii zařazení do vzorku během období šetření účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
6.4. Závěr ohledně újmy
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují prozatímní zjištění uvedená ve 110. až 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(80)
Dvě zúčastněné strany se po zveřejnění prozatímního nařízení ozvaly s tvrzením, že pro vymezení újmy jsou relevantnější údaje aktuálnější a že Komise neměla považovat za výchozí bod pro analýzu újmy rok 2008, ale spíše rok 2009. Uvedly, že podle judikatury WTO je pro vymezení újmy relevantnější použít místo údajů z minulosti údaje aktuálnější a že výsledek srovnání stavu z počátku a konce určitého období ve velké míře závisí na tom, která léta byla použita, neboť z jednoročního časového posunu může vyplynout rozdílný výsledek. Ze srovnání od roku 2009 do konce období šetření tudíž vyplývá rozdílný trend než ze srovnání období od počátku posuzovaného období do konce období šetření.
(81)
Toto tvrzení nebylo přijato. Posuzované období bylo vymezeno v souladu s běžnou praxí a doporučeními WTO jako objektivní období tří až čtyř let sahající až do konce období šetření, které je samo o sobě dvánáctiměsíčním obdobím, jež je ukončeno co nejblíže dni zahájení šetření.
(82)
I kdyby posuzované období začalo v roce 2009, zjištění týkající se podstatné újmy by bylo nadále platné. Zvýšením dovozu během uvedeného období výrobní odvětví Unie nedosáhlo svého cílového zisku, přestože došlo ke zvýšení objemů výroby, prodeje a k růstu produktivity. Zvyšující se spotřeba po roce 2009 byla pokryta dovozy z Číny, a nikoli výrobním odvětvím Unie, které od roku 2009 do konce období šetření ztratilo podíl na trhu.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1. Účinky dumpingového dovozu
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená ve 115. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2. Účinky jiných činitelů
7.2.1. Dovoz ze třetích zemí
Země
2008
2009
2010
Období šetření
Jižní Korea
Objem (v tunách)
228 123
226 568
173 935
237 164
Index (2008 = 100)
100
99
76
104
Podíl na trhu (v %)
4,4
5,8
3,8
4,9
Index (2008 = 100)
100
133
87
112
Průměrná cena
901
727
846
903
Index (2008 = 100)
100
81
94
100
Indie
Objem (v tunách)
159 999
149 138
155 384
141 391
Index (2008 = 100)
100
93
97
88
Podíl na trhu (v %)
3,1
3,8
3,4
2,9
Index (2008 = 100)
100
125
111
95
Průměrná cena
932
667
773
824
Index (2008 = 100)
100
72
83
88
Ostatní země
Objem (v tunách)
249 151
158 461
124 319
167 007
Index (2008 = 100)
100
64
50
67
Podíl na trhu (v %)
4,8
4,1
2,7
3,5
Index (2008 = 100)
100
85
57
72
Průměrná cena
951
809
924
955
Index (2008 = 100)
100
85
97
100
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objem (v tunách)
637 274
534 167
453 637
545 562
Index (2008 = 100)
100
84
71
86
Podíl na trhu (v %)
12,3
13,8
10,0
11,3
Index (2008 = 100)
100
112
81
92
Průměrná cena
929
735
842
898
Index (2008 = 100)
100
79
91
97
Zdroj:
Eurostat
(84)
Malé změny údajů výrobního odvětví Unie nepatrně ovlivnily také údaje o podílech dovozu ze třetích zemí na trhu.
(85)
Některé zúčastněné strany napadly rozhodnutí Komise zahájit šetření pouze proti Číně, a nikoli proti Indii a Jižní Koreji, třebaže objemy dovozu a cenové trendy byly s objemy dovozu a cenovými trendy ČLR shodné.
(86)
Jak je uvedeno ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objemy dovozu z Indie v průběhu posuzovaného období klesly a dovoz z Jižní Koreje se zvýšil pouze o 4 %. Indické ceny se snížily o 12 % a jihokorejské ceny zůstaly stabilní, ale vždy vyšší než ceny uplatňované ČLR. Komise neobdržela žádný důkaz či tvrzení o dumpingu a újmě vyplývající z dovozů z těchto zemí, a proto se tento argument zamítá.
(87)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 120. až 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
Období šetření
Vývoz, údaje Eurostatu (v tunách)
669 790
612 204
580 477
605 760
Index (2008 = 100)
100
91
87
90
Průměrná cena (EUR/t)
1 068
937
995
1 092
Index (2008 = 100)
100
88
93
102
Vývoz podle výrobců v Unii zařazených do vzorku
53 542
46 516
48 102
46 228
Index (2008 = 100)
100
87
90
86
Průměrná prodejní cena (EUR/t)
1 086
826
984
1 132
Index (2008 = 100)
100
76
91
104
Zdroj:
Eurostat a ověřené odpovědi na dotazník
(88)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 123. až 124. bod odůvodnění.
7.2.3. Dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR
(89)
Některé strany nadále tvrdily, že v rozporu s tím, co je uvedeno ve 125. bodě prozatímního nařízení, objem dovozu výrobního odvětví Unie z ČLR představoval až 40 % celkového dovozu z ČLR. Toto tvrzení není podloženo žádnými důkazy a nelze jej potvrdit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(90)
Po poskytnutí konečných informací jeden dovozce uvedl, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR velká množství dotčeného výrobku, a k potvrzení této skutečnosti využil svých údajů o dalším prodeji.
(91)
Skutečnost, že výrobní odvětví Unie dováželo z ČLR určitá množství dotčeného výrobku, se nezpochybňuje. I když se nicméně použijí vlastní údaje uvedeného dovozce, je zmíněný objem menší než 1 % celkového dovozu z ČLR, a je tudíž zanedbatelný. Jak je uvedeno ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, představoval dovoz výrobního odvětví Unie z ČLR během období šetření 2-3 % celkového dovozu.
(92)
Potvrzují se tudíž zjištění uvedená ve 125. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.4. Využití pro vlastní spotřebu a závislý prodej
(93)
Po poskytnutí konečných informací sdružení CISA znovu uvedlo, že výrobní odvětví Unie prodávalo ocel s organickým povlakem svým navazujícím podnikům, s nimiž je ve spojení, za dotovanou cenu, čímž jim umožnilo prodávat za nižší cenu než jejich konkurenti v navazujícím odvětví. Nebyl nicméně předložen žádný důkaz, který by vedl ke změně závěrů Komise uvedených ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tedy že rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, byl malý (2 %) a že se v této věci nejednalo o újmu způsobenou vlastní vinou.
(94)
Sdružení CISA rovněž zpochybnilo údaje o nákladech na výrobu oceli s organickým povlakem a v širším slova smyslu cenu oceli s organickým povlakem účtovanou stranám, které jsou ve spojení. Vzhledem k prodejní ceně žárově pozinkovaných svitků - suroviny používané při výrobě oceli s organickým povlakem - CISA uvedlo, že náklady na výrobu oceli s organickým povlakem během období šetření nemohly přesáhnout 900 EUR za tunu.
(95)
Přestože Komise nezpochybňuje údaje poskytnuté sdružením CISA, pokud jde o náklady na výrobu žárově pozinkovaných svitků, byly náklady na výrobu oceli s organickým povlakem ověřeny u všech výrobců Unie zařazených do vzorku. Komise vítá skutečnost, že celkové výrobní náklady (suroviny, zpracování, nanášení povlaků, prodejní, správní a režijní náklady, finanční náklady atd.) odpovídají nákladům stanoveným v 74. bodě odůvodnění výše.
(96)
Sdružení CISA poté uvedlo, že prodej oceli s organickým povlakem stranám, které jsou ve spojení, je ztrátový, a způsobuje tudíž výrobnímu odvětví Unie újmu. To je založeno na srovnání celkových výrobních nákladů (978 EUR za tunu) s průměrnou cenou pro odběratele, kteří jsou ve spojení (965 EUR za tunu).
(97)
Pokud by tvrzení, že by z jednoduchého matematického srovnání vyplynula ztrátovost prodeje stranám, které jsou ve spojení, bylo pravdivé, znamenalo by to, že by výrobní odvětví Unie neslo stejné prodejní, správní a režijní náklady a další režijní náklady související s prodejem jak v případě závislého prodeje, tak i prodeje stranám, které nejsou ve spojení. Jak je uvedeno ve 105. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, prodej stranám, které jsou ve spojení, probíhal na základě metody nákladů a přirážky (metoda „cost plus“), a výrobní odvětví Unie tudíž tímto prodejem své náklady získávalo nazpět.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 126. až 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.5. Hospodářská krize
(99)
Po lhůtě k předložení připomínek týkajících se poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana poukázala na oznámené uzavření jednoho závodu v Belgii a na to, že se v důsledku vyšší moci objevily potíže v běžné výrobě a při přepravě z ostatních zařízení v Belgii. Podle zúčastněné strany to je důkazem nedostatečného zabezpečení dodávek oceli s organickým povlakem v EU a také důvodem k tomu, aby dovozcům a uživatelům bylo umožněno svobodně využívat zdrojů oceli s organickým povlakem v zemích EU a Číně.
(100)
Tyto argumenty byly zamítnuty. Vzhledem k malému využití kapacity v EU nepředstavuje zabezpečení dodávek žádný problém, neboť dostupná kapacita výrobního odvětví Unie je přiměřená. V každém případě zařízení, jež byla v Belgii uzavřena, ocel s organickým povlakem nevyrábějí. Zabezpečení dodávek je pochopitelně důležité, ale navržená cla v tomto případě nejsou stanovena s cílem zastavit dodávky oceli s organickým povlakem z Číny, nýbrž jen předejít tomu, aby byly dodávky na trhu Unie předmětem dumpingu.
(101)
Jelikož nebyly vzneseny další připomínky týkající se tohoto bodu, potvrzují se zjištění uvedená ve 128. až 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2.6. Nadbytečná strukturální kapacita
(102)
Některé strany dále tvrdily, že výrobci Unie mají strukturální nadbytek kapacity převyšující celkovou spotřebu v Unii. Tato tvrzení byla vyslovena v dřívější fázi a rozpracována ve 130. až 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nebyly k této věci předloženy další důkazy, potvrzuje se závěr těchto bodů odůvodnění.
7.2.7. Zvýšení výrobních nákladů
(103)
Některé strany dále uvedly, že zdrojem újmy způsobené výrobcům v Unii je zvýšení jejich výrobních nákladů během posuzovaného období. Z výše uvedených údajů vyplývá, že se výrobní náklady zvýšily v průměru pouze o 6 %. Pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu z ČLR, mohlo by výrobní odvětví Unie přenést toto zvýšení na své odběratele; ceny se však snížily o 3 %. Tvrzení, že výrobní náklady byly příčinou újmy, se tudíž zamítá.
7.3. Závěr o příčinné souvislosti
(104)
Na základě výše uvedených skutečností se nemění prozatímní zjištění uvedená ve 133. až 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podle nichž dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. Potvrdila se rovněž prozatímní zjištění týkající se účinků jiných známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie: tyto činitele nejsou takové, aby narušily příčinnou souvislost zjištěnou mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
8. ZÁJEM UNIE
8.1. Výrobní odvětví Unie
(105)
Po poskytnutí předběžných informací nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace týkající se zájmu výrobců Unie. Potvrzuje se proto 138. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se zájmu těchto zúčastněných stran.
8.2. Dovozci, obchodníci a uživatelé
(106)
Po poskytnutí konečných informací byly obdrženy připomínky dovozců a dalších zúčastněných stran, nicméně pokud jde o zájem dovozců, obchodníků a uživatelů, nebyly obdrženy žádné nové připomínky ani informace. Potvrzují se tudíž prozatímní zjištění ohledně zájmu těchto stran uvedená ve 144. až 152. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8.3. Závěr ohledně zájmu Unie
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují prozatímní zjištění týkající se zájmu Unie, tj. že neexistují přesvědčivé důvody proti uložení konečných opatření na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1. Úroveň pro odstranění újmy
(108)
Po poskytnutí prozatímních informací dvě zúčastněné strany uvedly, že poskytnuté údaje neobsahovaly dostatek informací a vysvětlení, pokud jde o výpočet rozpětí cenového podbízení a rozpětí prodeje pod cenou. V prozatímních informacích je vysvětleno, že některé hodnoty nebyly zveřejněny z důvodů zachování důvěrnosti, neboť dotčený model byl vyráběn pouze jedním nebo dvěma výrobci v Unii. V okamžiku poskytnutí konečných informací byla pro tyto modely zveřejněna rozpětí.
(109)
Zúčastněné strany také zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie pro výpočet rozpětí újmy. Tvrdily, že takový zisk je vzhledem k současné ekonomické situaci nadsazený a nereálný a že rok 2008 nebyl, pokud jde o ziskovost, rokem reprezentativním, neboť byl pro odvětví oceli rokem výjimečným.
(110)
Toto tvrzení se zamítá. Za prvé, ziskovost v případě oceli s organickým povlakem byla ve skutečnosti větší před rokem 2008 než v roce 2008, což je v rozporu s tvrzením, že rok 2008 byl rokem výjimečným. Za druhé, cílový zisk je ziskem, kterého lze dosáhnout při neexistenci dumpingového dovozu. Rok 2008 byl posledním rokem, ve kterém výrobní odvětví Unie nebylo ještě zcela zasaženo účinky dumpingového dovozu, a je tudíž vhodným základem pro stanovení cílového zisku.
(111)
Po poskytnutí konečných informací zúčastněné strany opět zpochybnily použití údaje ve výši 6,7 % jako cílového zisku výrobního odvětví Unie, jakož i označení roku 2008 rokem reprezentativním, pokud jde o ziskovost. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné důkazy o tom, jaký by byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 v případě, že by nedošlo k hospodářské krizi, se tento argument zamítá. Argument uvedených stran, podle něhož byl zisk výrobního odvětví Unie v roce 2008 ovlivněn hospodářskou krizí, což z roku 2008 učinilo rok výjimečný, by navíc poukazoval na to, že zisk vytvořený v roce 2008 je nižší než zisk, který by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat v běžném roce.
(112)
Zúčastněné strany rovněž zdůraznily, že objemy dovozu z ČLR byly nejnižší v roce 2009, spíše než v roce 2008. Nicméně vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie nebylo v roce 2009 ziskové, je nemožné použít údaje z roku 2009 pro stanovení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie.
(113)
Sdružení CISA dále uvedlo, že zisk dosažený v roce 2008 z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, nelze použít jako cílový zisk, neboť právě v roce 2008 byl zaznamenán největší rozdíl mezi prodejními cenami pro odběratele, kteří jsou ve spojení, a prodejními cenami pro odběratele, kteří nejsou ve spojení. Tento argument byl zamítnut, neboť uvedený cenový rozdíl není pro výpočet zisku z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, relevantní.
(114)
Sdružení CISA dále navrhlo, aby byl cílový zisk pro prodej oceli s organickým povlakem stranám v Unii, které nejsou ve spojení, založen na průměrném celkovém zisku nadnárodní společnosti ArcelorMittal za rok 2010 a 2011. Tento návrh byl zamítnut, jelikož se nejedná o spolehlivý zdroj informací o zisku vytvořeném v Unii v případě oceli s organickým povlakem při neexistenci dumpingového dovozu; zisk, který byl v celosvětovém měřítku vytvořen celou skupinou ArcelorMittal, totiž zcela jasně nepředstavuje zisk z prodeje oceli s organickým povlakem v rámci Unie.
(115)
Zúčastněné strany rovněž zpochybnily náklady po dovozu použité k výpočtu prozatímních cel, neboť byly založeny na údajích předložených pouze jedním dovozcem. V pozdější fázi Komise provedla průzkum u druhého dovozce a jeho údaje byly nyní k výpočtu nákladů po dovozu použity. Použitím průměru obou společností uvedené náklady nyní mírně poklesly, čímž se odpovídajícím způsobem zvýšila rozpětí újmy.
(116)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila metodiku Komise týkající se výpočtu rozpětí prodeje pod cenou. Toto tvrzení bylo nicméně založeno na nesprávném předpokladu, že Komise vypočítala rozpětí prodeje pod cenou tak, že z tržní ceny odstranila průměrný zisk výrobního odvětví Unie během období šetření (2,6 %), aby dosáhla „prahu výnosnosti“ (tedy ceny, z níž by vyplynul nulový zisk), a poté k tomuto „prahu výnosnosti“ přidala cílový zisk.
(117)
Komise vypočetla rozpětí prodeje pod cenou tak, že k výrobním nákladům každého typu výrobku přidala cílový zisk. Metodika navržená zúčastněnou stranou je chybná, protože průměrného zisku ve výši 2,6 % nebylo automaticky dosaženo při každém prodeji každého modelu všemi společnostmi, jejichž údaje byly použity.
(118)
Jedna zúčastněná strana rovněž zpochybnila výpočet újmy provedený Komisí. Vzhledem k tomu, že uvedená strana neměla úplný přístup k údajům, které Komise použila k výpočtu rozpětí újmy, pokusila se provést výpočet sama, přičemž vycházela z toho, jak sama pochopila rozdíl mezi tržní cenou podkladu potaženého slitinou hliník-zinek a podkladu potaženého zinkem, který podle jejího výpočtu činil 50 USD za tunu. Výsledkem tohoto přepočtu založeného na neúplných údajích bylo nižší rozpětí újmy než rozpětí vypočtené a zveřejněné Komisí.
(119)
Argumenty této strany byly zamítnuty, neboť po analýze úplných údajů poskytnutých vyvážejícími výrobci a výrobním odvětvím Unie nebylo možné údajný cenový rozdíl potvrdit. Je tedy třeba zdůraznit, že údaje použité zúčastněnou stranou byly neúplné, a nemohly být tudíž spolehlivým základem pro opětný výpočet újmy provedený Komisí.
(120)
Potvrzuje se proto 154. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2. Konečná opatření
(121)
Na základě závěrů, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz oceli s organickým povlakem pocházející z ČLR podle pravidla nižšího cla na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy.
(122)
Sedm společností nezařazených do vzorku spolupracovalo v rámci antidumpingového šetření, nikoliv však v rámci souběžného antisubvenčního šetření. Antidumpingová celní sazba pro tyto společnosti je nulová. V rámci antisubvenčního šetření se na tyto společnosti vztahuje zbytková celní sazba.
(123)
V zájmu zajištění rovného zacházení mezi novými vyvážejícími výrobci a spolupracujícími společnostmi nezařazenými do vzorku by mělo být přijato ustanovení zajišťující, že se na nové výrobce bude vztahovat vážený průměr cla uloženého spolupracujícím společnostem nezařazeným do vzorku, jelikož noví výrobci by jinak neměli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení vzhledem k tomu, že čl. 11 odst. 4 neplatí v případě, kdy byl použit výběr vzorku.
(124)
Na základě výše uvedeného je sazba cel, která budou uložena, stanovena takto:
Název společnosti
Rozpětí subvencí (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Rozpětí újmy (v %)
Vyrovnávací clo (v %)
Antidumpingové clo (v %)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Další společnosti spolupracující v rámci antidumpingového šetření (s výjimkou společností, na něž se vztahuje zbytková celní sazba v souběžném antisubvenčním prováděcím nařízení (EU) č. 215/2013 (3))
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Nespolupracující společnosti
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(125)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se s přihlédnutím ke skutečnosti, že v souběžném antisubvenčním řízení nebyla uložena žádná prozatímní opatření, považuje za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu prozatímních uložených cel. Za těchto okolností by prozatímní clo v sazbách stanovených v čl. 1 odst. 2 prozatímního nařizení nařízení mělo být s konečnou platností vybráno. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem, tj. plochých válcovaných výrobků z nelegované nebo legované oceli (kromě korozivzdorné oceli), které jsou opatřené barvou, lakované nebo potažené plastem alespoň na jedné straně, kromě tzv. „sendvičových panelů“, které se používají ve stavebnictví a sestávají ze dvou vnějších kovových plechů se stabilizačním jádrem z izolačního materiálu uprostřed, kromě výrobků se svrchním povlakem ze zinkového prachu (zinkový nátěr obsahující 70 % hmotnostních nebo více zinku) a kromě výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu, v současnosti kódů KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00, ex 7226 99 70 (kódy TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 a 7226997091) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla se stanoví takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, a Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd a Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co. Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co. Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co. Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co. Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co. Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co. Ltd.
16,2
B334
Všechny ostatní společnosti
13,6
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 845/2012 se s konečnou platností vybírají v sazbě stanovené v článku 1 uvedeného nařízení. Prozatímně zajištěné částky u výrobků s podkladem opatřeným kovovým povlakem chromu nebo cínu by nicméně měly být uvolněny.
Článek 3
Pokud jakýkoli výrobce z Čínské lidové republiky poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011) nevyvážel zboží popsané v čl. 1 odst. 1 pocházející z Čínské lidové republiky, že není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a že po skončení období šetření buď vyvezl dotčené zboží do Unie nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného zboží do Unie, může Rada na návrh Komise a po konzultaci s poradním výborem prostou většinou změnit čl. 1 odst. 2 tak, aby se na uvedeného výrobce vztahovalo clo platné pro spolupracující výrobce nezařazené do vzorku.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2013.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 214/2013
z dne 11. marca 2013
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), zlasti člena 9 in člena 14(1) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,
ob upoštevanju naslednjega:
1. ZAČASNI UKREPI
(1)
Evropska Komisija („Komisija“) je z Uredbo (EU) št. 845/2012 (2) („začasna uredba“) uvedla začasne protidampinške dajatve („začasni ukrepi“) na uvoz nekaterih jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).
(2)
Postopek se je začel po pritožbi, ki jo je 7. novembra 2011 vložil Eurofer („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večinski delež, v tem primeru več kot 70 % celotne proizvodnje jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, Unije. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu tega izdelka in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo, da se upraviči začetek postopka.
2. NADALJNJI POSTOPEK
(3)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev za uvedbo začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Strani, ki so to zahtevale, so imele možnost za zaslišanje.
(4)
Komisija je nadaljevala z zbiranjem in preverjanjem vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev. Nadaljnji preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednje družbe:
-
Macrometal, Hamburg.
(5)
Nato so bile vse strani obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, s poreklom iz LRK in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko izrazile pripombe o tem dokončnem razkritju.
(6)
Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile ustrezno obravnavane in po potrebi upoštevane.
2.1. Obdobje preiskave
(7)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (12) začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajemala obdobje od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Pregled gibanj, pomembnih za oceno nastale škode, je pokril obdobje med januarjem 2008 do konca obravnavanega obdobja.
3. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
3.1. Zahtevki za izključitev izdelka
(8)
Uvodni izjavi (19) in (20) začasne uredbe navajata, da je Komisija prejela več zahtevkov za izključitev izdelka in da v času objave začasne uredbe sklepne ugotovitve niso bile dosežene.
(9)
Po razkritju o začasnih ugotovitvah je bilo prejetih več zahtevkov, ki so bili analizirani, kot sledi:
3.1.1. Jekleni izdelki, prevlečeni z organskimi premazi, s prevleko iz kroma ali kositra
(10)
Uporabnik jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, je vložil zahtevek za izključitev jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, s substratom s prevleko iz kroma ali kositra iz obsega izdelka. Preiskava je pokazala, da se ta vrsta izdelka s prevleko iz kroma ali kositra fizikalno in kemično razlikuje od jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, v preiskavi. Jekleni izdelki, prevlečeni z organskimi premazi, s substratom s prevleko iz kroma ali kositra se uporabljajo skoraj izključno za embalažo živil in kabelske industrije. Industrija Unije je tudi pojasnila, da tega izdelka ni nameravala vključiti v obseg izdelka. Iz teh razlogov so bili jekleni izdelki, prevlečeni z organskimi premazi, s prevleko iz kroma ali kositra izključeni iz obsega izdelka v preiskavi.
(11)
Kitajsko združenje za železo in jeklo, dva uvoznika in en uporabnik so predlagali izključitev štirih drugih vrst izdelka. Te zahteve so bile analizirane in zavrnjene, kot je navedeno v nadaljevanju.
3.1.2. Vroče valjane plošče z zaščitno prevleko, organsko ali anorgansko
(12)
Ta zahtevek je bil zavrnjen, ker se ti izdelki ne uvrščajo pod oznake KN v preiskavi. Barva ali prevleka je samo za zaščito proti rji, zato se ti izdelki uvrščajo pod tarifno številko KN 7208 in ne tarifno številko KN 7210. Vroče valjane plošče z zaščitno prevleko, organsko ali anorgansko, niso vključene v obseg izdelka in jih zato tudi ni mogoče izključiti.
3.1.3. Jekleni izdelki, prevlečeni z organskimi premazi, z debelino substrata med 0,6 in 2,0 mm
(13)
Kitajsko združenje za železo in jeklo ter dva uvoznika so zahtevali izključitev jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, z debelino substrata med 0,6 in 2,0 mm, ki predstavljajo od 5 do 10 % uvoza iz Kitajske, ter navedli, da je kitajski uvoz v neposredni konkurenci s proizvodnjo industrije Unije samo pri jeklenih izdelkih, prevlečenih z organskimi premazi, z debelino substrata med 0,25 in 0,6 mm.
(14)
Ta zahtevek je bil zavrnjen, saj kitajski izvozniki in industrija Unije proizvajajo ter prodajajo jeklene izdelke, prevlečene z organskimi premazi, z debelino substrata med 0,6 in 2,0 mm, zato je očitno, da so ti izdelki v konkurenci med seboj. Predloženi niso bili nobeni dokazi, ki bi kazali, da jekleni izdelki, prevlečeni z organskimi premazi, z debelino substrata večjo od 0,6 mm niso v konkurenci z jeklenimi izdelki, prevlečenimi z organskimi premazi, z debelino substrata manjšo od 0,6 mm in bi zato predstavljali drugo vrsto izdelka. Jekleni izdelki, prevlečenimi z organskimi premazi, z debelino substrata manj kot 0,6 mm in več imajo enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter enako končno uporabo in so zato isti izdelek.
3.1.4. Jekleni izdelki, prevlečeni z organskimi premazi, s substratom s prevleko iz zlitine iz aluminija in cinka
(15)
Dva uvoznika sta trdila, da imajo samo štirje proizvajalci Unije dovoljenja za proizvodnjo te vrste izdelka in da ga samo ena družba dejansko proizvaja. Trdili so tudi, da se glede lastnosti izdelka ta izdelek razlikuje od jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, s prevleko iz cinka.
(16)
Ta zahtevek je bil zavrnjen, ker sta obe vrsti izdelka zamenljivi in ker se njune uporabe deloma prekrivajo, v obdobju preiskave pa sta vsaj dva sodelujoča proizvajalca Unije proizvajala to vrsto izdelka. Treba je opozoriti, da je v obdobju preiskave to vrsto izdelka v Unijo izvažal samo en sodelujoči kitajski proizvajalec izvoznik.
3.1.5. Jekleni izdelki, prevlečeni z organskimi premazi, s substratom s prevleko iz zlitine iz cinka
(17)
Ta zahtevek je bil zavrnjen, saj v nasprotju s trditvijo enega uporabnika ta izdelek proizvaja in prodaja v znatnih količinah več proizvajalcev Unije ter ima enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter končno uporabo kot druge vrste jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi.
3.2. Zahtevki za vključitev izdelka
(18)
Po razkritju začasnih ugotovitev je eno združenje zahtevalo, da se jekleni izdelki, prevlečeni z organskimi premazi, s kovinsko prevleko iz kroma ali kositra, uvrščeni pod oznaki TARIC 7210122010 in 7210500010, vključijo v obseg izdelka. Ta zahtevek je bil zavrnjen, ker te oznake niso bile vključene v prvotno pritožbo in ker imajo izdelki, ki jih zajemata ti oznaki, drugačne fizikalne in tehnične lastnosti kot izdelki, ki so vključeni v pritožbo.
3.3. Zadevni izdelek
(19)
Glede na sprejetje izključitve jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, s kovinsko prevleko iz kroma ali kositra se začasne ugotovitve v zvezi z zadevnim izdelkom, kot je opisano v uvodnih izjavah (13) in (14) začasne uredbe, spremenijo s to izključitvijo.
(20)
Zadevni izdelek zato zdaj zajema nekatere jeklene izdelke, prevlečene z organskimi premazi, tj. ploščato valjane izdelke iz nelegiranega in legiranega jekla (nerjavno jeklo ni vključeno), ki so pobarvani, lakirani ali prevlečeni s plastično maso na vsaj eni strani, z izjemo „sendvič plošč“, ki se uporabljajo v gradbeništvu in so sestavljene iz dveh zunanjih kovinskih plošč s stabilizacijskim jedrom iz izolacijskega materiala, stisnjenega med njiju, in z izjemo izdelkov s končnim premazom iz cinkovega prahu (cinkova barva, ki vsebuje 70 mas. % cinka ali več) ter izdelkov s substratom s prevleko iz kroma ali cinka, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 in ex 7226 99 70, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“).
3.4. Podobni izdelek
(21)
Ker v zvezi s sklepnimi ugotovitvami iz uvodnih izjav od (15) do (18) začasne uredbe niso bile predložene pripombe, se začasne ugotovitve v zvezi s podobnim izdelkom potrdijo.
4. DAMPING
(22)
Številni kitajski proizvajalci izvozniki so predložili pripombe glede dampinga po uvedbi začasnih ukrepov in po razkritju začasnih ugotovitev Komisije glede kitajskih proizvajalcev izvoznikov.
4.1. Tržnogospodarska obravnava („TGO“)
(23)
Ker v zvezi s TGO ni pripomb, se uvodne izjave od (21) do (38) začasne uredbe potrdijo. Nobena od obeh skupin sodelujočih izvoznikov iz LRK, ki so zahtevale TGO, ni mogla dokazati, da izpolnjuje merila za odobritev TGO.
4.2. Individualna obravnava („IO“)
(24)
Dva proizvajalca izvoznika iz LRK sta izpolnjevala merila za odobritev individualne obravnave (IO) (uvodna izjava (40) začasne uredbe). Druga stran je ponovila svoj zahtevek za odobritev IO in individualno preiskavo. Ta stran je umaknila svoj zahtevek za TGO, vendar je ohranila svoj zahtevek za IO in individualno preiskavo. Ta zahtevek se je štel kot zahtevek za individualno preiskavo in je bil zato vključen v zahtevke, navedene v uvodni izjavi (41) začasne uredbe. V skladu s členom 9(5) in 9(6) osnovne uredbe se individualne dajatve uporabijo za uvoz s strani katerega koli izvoznika ali proizvajalca, kateremu bo odobrena individualna preiskava, kot je določeno v členu 17(3) osnovne uredbe. Kot je natančneje pojasnjeno v uvodnih izjavah od (26) do (31), je bil zahtevek te strani za individualno dajatev zavrnjen.
(25)
Ker ni bilo drugih pripomb glede IO, se uvodni izjavi (39) in (40) začasne uredbe potrdita.
4.3. Individualna preiskava
(26)
Zahtevke za individualno preiskavo je v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe predložilo osem proizvajalcev izvoznikov. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (41) in (42) začasne uredbe, se potrjuje, da je bil en proizvajalec izvoznik, Union Steel China, ki je zahteval TGO, proučen v okviru njegovega zahtevka za TGO.
(27)
V zvezi z vsemi drugimi zahtevki za individualno preiskavo je bilo sklenjeno, da bi individualne preiskave predstavljale preveliko obremenitev in bi onemogočile, da se preiskava v primernem času zaključi. Skladno s tem ti zahtevki niso bili sprejeti.
(28)
Ena stran je trdila, da njenega zahtevka ni mogoče obravnavati kot administrativno breme, saj bodo po koncu začasne faze službe Komisije še vedno imele šest mesecev do dokončne ugotovitve. Poleg tega so v preteklih postopkih službe Komisije individualno preiskavo odobrile po začasni fazi.
(29)
Druga stran, ki je že bila omenjena v uvodni izjavi (24), je trdila, da bi ji morala biti odobrena individualna preiskava, saj je predložila potrebne informacije v predpisanih rokih in ker je bila individualna preiskava že odobrena drugemu proizvajalcu izvozniku, Union Steel China.
(30)
Odločitve glede tega, ali bodo individualne preiskave sprejete, se sprejemajo posamezno od primera do primera, pri čemer se upošteva število vloženih zahtevkov in razpoložljiv čas za oceno teh zahtevkov. V tem primeru je bilo zaradi števila vloženih zahtevkov, omejenega časa, ki bo na voljo po pregledu vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, zahtevka proizvajalca izvoznika za TGO, ki ni bil vključen v vzorec, in postopkovnih rokov, ki jih je treba spoštovati, sklenjeno, da teh trditev ni mogoče sprejeti, kot je določeno v uvodni izjavi (27).
(31)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (41) začasne uredbe, so bile okoliščine v zvezi družbo Union Steel China drugačne, saj je bila ta družba že pregledana v okviru proučitve njenega zahtevka za TGO.
4.4. Normalna vrednost
4.4.1. Primerljiva država
(32)
V zvezi z izbiro Kanade kot primerljive države ni bilo pripomb. Zato se uvodne izjave od (43) do (49) začasne uredbe potrdijo.
4.4.2. Določitev normalne vrednosti
(33)
Normalna vrednost je bila izračunana na podlagi podatkov, ki jih je predložil edini sodelujoči proizvajalec iz primerljive države (tj. v Kanadi). Zato je bila normalna vrednost določena na podlagi cen domače prodaje in konstruirane normalne vrednosti kanadskega proizvajalca podobnega izdelka, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah od (50) do (55) začasne uredbe.
(34)
Po začasnem razkritju sta dva kitajska proizvajalca izvoznika trdila, da Komisija ni zagotovila potrebnih informacij v zvezi z normalno vrednostjo v primerljivi državi, zlasti v zvezi z različnimi vrstami izdelkov, primerljivostjo izdelkov, reprezentativnostjo in prilagoditvami.
(35)
Te trditve so bile delno sprejete. Komisija je kitajskim proizvajalcem izvoznikom posredovala vse ustrezne informacije v zvezi s podatki, ki se uporabljajo za izračun normalne vrednosti, ki jih je lahko posredovala brez poseganja v določbe člena 19 osnovne uredbe, tj. hkrati zagotoviti, da se zaupni podatki, ki jih je predložil edini kanadski proizvajalec, tako tudi obravnavajo in se ne razkrijejo drugim stranem. Informacije, ki so bile posredovane proizvajalcem izvoznikom, so zadostovale za razumevanje metodologije, uporabljene v skladu z določbami člena 2 osnovne uredbe. Vendar je bilo ugotovljeno, da bi z uporabo razpona lahko zagotovili podrobnejše podatke za vrsto izdelka, s čimer bi upoštevali zaupnost podatkov. Tovrstni podatki so bili zagotovljeni v končnem razkritju. Poleg tega je bilo zagotovljenih več podrobnih informacij o tem, zakaj je bilo za nekatere vrste izdelka ugotovljeno, da niso reprezentativne, in v zvezi z ravnjo prilagoditve normalne vrednosti.
(36)
Po končnem razkritju je ena stran priznala, da so bili podrobnejši podatki res zagotovljeni, vendar je trdila, da so nekateri podatki še vedno manjkali, zlasti glede ravni stroškov proizvodnje, uporabljene za konstruiranje normalne vrednosti za vrste izdelkov, ki se niso prodajali na domačem trgu.
(37)
Za navedene vrste izdelka, ki se niso prodajale na domačem trgu, so bili za osnovo uporabljeni stroški proizvodnje najbolj podobnih vrst izdelka, ki so bili po potrebi prilagojeni. Čeprav niso bile enake tistim, ki so jih izvažali kitajski proizvajalci izvozniki, so bile kljub temu zelo podobne vrstam, ki so jih prodajali kitajski proizvajalci izvozniki, saj se je načeloma razlikovala samo debelina organske prevleke. Zato so bile ugotovljene razlike v stroških proizvodnje majhne.
(38)
Kot je ta stran potrdila v svojem stališču, je Komisija v končnem razkritju zagotovila bolj podrobne podatke, prikazane v obliki razponov, vključno s podatki v zvezi s stroški proizvodnje, PSA-stroški in dobičkom v primerljivi državi, uporabljenimim za konstruiranje normalne vrednosti, podatki, ki so se nanašali na splošno raven prilagoditev normalne vrednosti, podatki v zvezi s končno normalno vrednostjo po skupinah vrste izdelka, podatki glede reprezentativnosti, narave in vpliva prilagoditev normalne vrednosti.
(39)
Kot izhaja iz zgoraj navedenega, je končno razkritje, opravljeno v skladu z zahtevami člena 20 osnovne uredbe, omogočalo zainteresiranim stranem, da podrobno spoznajo metodologijo, uporabljeno v skladu z določbami člena 2 osnovne uredbe, vse strani pa so imele tudi možnost, da predložijo pripombe na končno razkritje. Zato se sklene, da je bilo razkritje popolno in da so bile pravice zainteresiranih strani do obrambe upoštevane v celoti.
(40)
Ena stran je trdila, da vir prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobiček v primerih, ko se je normalna vrednost konstruirala, ni bil razložen. Vendar pa je v uvodni izjavi (55) začasne uredbe pojasnjeno, da so bili prodajni, splošni in administrativni stroški kanadskega proizvajalca ter stopnja dobička kanadskega proizvajalca za vrste izdelka, za katere je bilo ugotovljeno, da so bile donosne, uporabljeni v primerih, ko je bilo treba konstruirati normalno vrednost. V skladu s členom 2(3) in 2(6) osnovne uredbe, prodajni, splošni in administrativni stroški ter dobiček temeljijo na preverjenih stroških in preverjeni domači prodaji v običajnem poteku trgovine proizvajalca primerljive države.
(41)
Glede na navedeno se uvodne izjave od (50) do (55) začasne uredbe potrdijo.
4.5. Izvozna cena
(42)
Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodna izjava (56) začasne uredbe potrdi.
4.6. Primerjava
(43)
Dve strani sta trdili, da Komisija ni predložila dovolj informacij glede primerljivosti vrst izdelka in njihove reprezentativnosti na ravni vrste izdelka.
(44)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (35), je Komisija kitajskim proizvajalcem izvoznikom zagotovila vse ustrezne podatke, pod pogojem, da so bile upoštevane določbe o zaupnosti iz osnovne uredbe. Podrobnejše informacije glede na vrsto izdelka so bile zagotovljene na podlagi te trditve po začasnem razkritju, vključno z razlogi, zakaj je bilo za nekatere vrste izdelka ugotovljeno, da niso reprezentativne in je bilo zato treba konstruirati normalno vrednost.
(45)
Po preveritvenem obisku pri kanadskem proizvajalcu iz primerljive države so bile normalne vrednosti za nekatere vrste izdelka znižane za razlike v fizikalnih lastnostih v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe, predvsem ker je bilo ugotovljeno, da je bila organska prevleka, ki jo je uporabljal kanadski proizvajalec za nekatere vrste izdelkov, različne kakovosti, kot tista, ki jo uporabljajo kitajski proizvajalci izvozniki. Ta prilagoditev je imela za posledico nižjo normalno vrednost za zadevne vrste izdelkov.
(46)
Ena stran je zahtevala znesek vsake prilagoditve normalne vrednosti. Zaradi upoštevanja zaupnosti podatkov, ki jih je zagotovil kanadski proizvajalec, teh podatkov ni bilo mogoče zagotoviti. Vendar pa so bile v končnem razkritju zagotovljene vrednosti vseh prilagoditev v odstotkih, iz katerih izhaja, da je bil vpliv prilagoditev majhen.
(47)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (37), so bile vrste izdelka, ki so se prodajale na domačem trgu, ob morebitnih ugotovljenih razlikah kljub temu zelo podobne vrstam, ki jih je prodajal kitajski proizvajalec izvoznik. Za te vrste izdelkov je bilo ugotovljeno, da so si podobne v smislu kakovosti jekla, širine in debeline uporabljenega substrata ter vrste in mase uporabljene prevleke.
(48)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (45), so bile zaradi razlike v kakovosti organske prevleke, ki se uporablja za nekatere vrste izdelka, po potrebi prilagojene razlike v fizikalnih značilnostih. Da bi ocenili tržno vrednost razlike, je bila upoštevana povprečna razlika v stroških najbolj podobne vrste izdelka, upoštevane pa so bile tudi cene na mednarodnem trgu.
(49)
Ista stran je vprašala, ali so bili stroški prevoza in zavarovanja vključeni v PSA-stroške. Treba je navesti, da ti stroški niso bili vključeni, ker je bila primerjava narejena na podlagi franko tovarna.
(50)
Ena stran je trdila, da bi bilo treba upoštevati njihov zahtevek za prilagoditev v zvezi z vrednostjo treh računov in eno določeno prodajno transakcijo, ki ni bila upoštevana. Ta zahtevek za prilagoditev se je nanašal na nadomestilo, plačano stranki v zvezi s prodajo, ki je bila izvedena pred obdobjem preiskave, vendar je bila obravnavana kot znižanje vrednosti teh treh računov, ki so bili izdani v obdobju preiskave, kar se kaže v umetno znižanih vrednostih teh računov. Zahtevek družbe je bil sprejet. Zahtevana prilagoditev je bila izvedena in prodajna transakcija, ki je bila po pomoti izpuščena, je bila vključena v izračun izvozne cene.
(51)
Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodna izjava (57) začasne uredbe potrdi.
4.7. Stopnja dampinga
(52)
Ker v zvezi s tem ni bilo nobene pripombe, se metodologija, kakor je določena v uvodnih izjavah (58) in (59) začasne uredbe, potrdi.
(53)
Po začasnem razkritju je bila Komisija obveščena, da so bile v izvedbenem delu uredbe navedene nekatere trgovske družbe, ki niso proizvajale zadevnega izdelka. Te trgovske družbe so bile zdaj črtane iz izvedbenega dela, kjer so sedaj navedeni le proizvajalci izvozniki.
(54)
Ob upoštevanju prilagoditve normalne vrednosti in zelo majhne prilagoditve izvozne cene, kot je določeno v uvodnih izjavah (45) in (50), in ker ni bilo nadaljnjih pripomb, so dokončne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Ime družbe
Stopnja dampinga(%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, in Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
60,9
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd in Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
48,9
Union Steel China
50,9
Druge sodelujoče družbe
55,0
Nesodelujoče družbe
68,1
(55)
Na podlagi dejstev iz uvodne izjave (60) začasne uredbe je bila dokončna stopnja dampinga na ravni države za LRK določena z uporabo najvišje stopnje dampinga, ugotovljene za reprezentativne vrste izdelka proizvajalcev izvoznikov. Ob upoštevanju prilagoditve normalne vrednosti, kakor je navedeno v uvodni izjavi (45), izravnalnih dajatvah, ki so zaradi izvoznih subvencij v vzporednem protisubvencijskem postopku uvedene za enak izdelek, in ob odsotnosti drugih pripomb, se stopnja dampinga na ravni države določi na 68,1 % cene CIF meja Unije brez plačane dajatve.
5. ŠKODA
5.1. Proizvodnja Unije in industrija Unije
(56)
Ker ni bilo nadaljnjih pripomb v zvezi s proizvodnjo Unije, se uvodni izjavi (63) in (64) začasne uredbe potrdita.
5.2. Trg Unije
(57)
Ker ni bilo nadaljnjih pripomb v zvezi s proizvodnjo Unije, se uvodne izjave od (65) do (69) začasne uredbe potrdijo.
5.3. Potrošnja Unije
(58)
Po objavi začasne uredbe so nekatere zainteresirane strani opozorile na nekatere nedoslednosti pri objavljenih podatkih o škodi. Komisija je ponovno preučila podatke in po potrebi popravila podatke v zvezi z industrijo Unije in trgom Unije. To je sicer povzročilo, da so se nekateri podatki za nekatera leta spremenili, gibanja in posledično ugotovitve o teh podatkih pa ostanejo na splošno nespremenjeni.
(59)
Po reviziji, ki je pojasnjena zgoraj, se je skupna potrošnja Unije gibala tako:
2008
2009
2010
OP
Potrošnja (v tonah)
5 197 716
3 879 380
4 548 528
4 811 310
Indeks (2008 = 100)
100
75
88
93
(60)
V obravnavanem obdobju se je skupna potrošnja na trgu Unije zmanjšala za 7 %. Med letoma 2008 in 2009 se je predvsem zaradi svetovnih negativnih učinkov gospodarske krize zmanjšala za približno 25 %, zlasti v gradbeni industriji. Po tem je potrošnja začela ponovno rasti in se od leta 2009 do OP povečala za 18 %, vendar je bila še vedno pod začetno ravnjo iz leta 2008.
(61)
Ker v zvezi s potrošnjo Unije ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave od (70) do (72) začasne uredbe potrdijo.
5.4. Uvoz v Unijo in tržni delež
(62)
Uvoz iz LRK v Unijo se je v obravnavanem obdobju razvijal na naslednji način. Odstotek tržnega deleža se je spremenil kot posledica spremembe potrošnje:
2008
2009
2010
OP
Obseg uvoza iz LRK (v tonah)
472 988
150 497
464 582
702 452
Indeks (2008 = 100)
100
32
98
149
Tržni delež(%)
9,1
3,9
10,2
14,6
Indeks (2008 = 100)
100
43
112
160
Vir:
Eurostat.
(63)
Sprememba podatkov o potrošnji je v primerjavi s podatki, objavljenimi v začasni uredbi, spremenila odstotek tržnega deleža uvoza iz LRK. Vendar gibanje ostaja isto. Tržni delež uvoza iz LRK se je znatno povečal, in sicer z 9,1 % na začetku obravnavanega obdobja na 14,6 % na koncu. Po zmanjšanju v letu 2009, kar odraža strm padec potrošnje zaradi gospodarske krize, se je uvoz spet zelo hitro povečal, saj se je tržni delež v enem letu vrnil na raven iz leta 2008, tj. na raven pred gospodarsko krizo, in se nato do konca OP še dodatno povečal.
5.4.1. Cene uvoza in nelojalno nižanje prodajnih cen
(64)
Po razkritju je en proizvajalec izvoznik zahteval dodatne informacije o izračunu nelojalnega nižanja cen, kadar se vrsta izdelka, izvožena iz LRK, in vrsta izdelka, prodajana na trgu Unije, nista popolnoma ujemali. Zahtevali so tudi informacije o tem, ali je bila v primerih, v katerih ni bilo popolnega ujemanja, opravljena prilagoditev za fizikalne razlike.
(65)
Če med izvoženo vrsto izdelka in vrsto izdelka, ki ga prodaja industrija Unije, ni bilo popolnega ujemanja, je Komisija primerjala vrsto izvoženega izdelka z najbolj podobno vrsto izdelka, ki ga prodaja industrija Unije. V teh primerih je bila primerjava narejena z zelo podobno vrsto izdelka, v katerih je bila razlika edino v debelini substrata.
(66)
Če pa je bila več kot ena zelo podobna vrsta izdelka, je Komisija izvoženo vrsto izdelka primerjala s cenejšo vrsto izdelka, ki se je prodajala na trgu Unije, ne glede na to, ali je imela ta cenejša vrsta izdelka debelejši ali tanjši substrat. Zato prilagoditev za fizikalne razlike ni bila potrebna.
(67)
Ker ni bilo drugih pripomb glede cen uvoza in nelojalnega nižanja cen, se uvodne izjave od (78) do (81) začasne uredbe potrdijo.
6. GOSPODARSKI POLOŽAJ INDUSTRIJE UNIJE
6.1. Uvodne opombe
(68)
Ker ni bilo pripomb glede uvodnih opomb v zvezi z gospodarskim položajem industrije Unije, ostanejo sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav od (82) do (85) nespremenjene.
6.2. Podatki, ki se nanašajo na celotno industrijo Unije (makroekonomski kazalniki)
(69)
Po razkritju začasnih ugotovitev v uvodnih izjavah od (86) do (92) je Komisija posodobila vire podatkov, na katerih so temeljile te ugotovitve. Ta posodobitev ni bistveno spremenila kazalnikov, objavljenih v začasni uredbi, niti ni spremenila gibanj, na katerih je temeljila analiza Komisije glede škode. Posodobljeni podatki se objavijo, kot sledi:
6.2.1. Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2008
2009
2010
OP
Obseg proizvodnje (v tonah)
4 447 780
3 514 965
3 992 209
4 018 310
Indeks (2008 = 100)
100
79
90
90
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
6 007 536
6 128 301
6 099 587
5 923 311
Indeks (2008 = 100)
100
102
102
99
Izkoriščenost zmogljivosti(%)
74
57
65
68
Indeks (2008 = 100)
100
77
88
92
Vir:
Pritožba in izpolnjeni vprašalniki.
(70)
Čeprav so se podatki nekoliko spremenili, so gibanja in sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav (87) in (88) začasne uredbe nespremenjene in se potrdijo. Proizvodnja se je leta 2009 močno zmanjšala, nato se je leta 2010 delno izboljšala in ostala stabilna v OP, vendar še vedno pod ravnjo iz leta 2008. Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena, medtem ko se je izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala in se razvijala enako kot proizvodnja.
6.2.2. Obseg prodaje, tržni delež in rast
2008
2009
2010
OP
Obseg prodaje (v tonah)
2 951 468
2 280 304
2 643 923
2 592 540
Indeks (2008 = 100)
100
77
90
88
Tržni delež (%)
56,8
58,8
58,1
53,9
Indeks (2008 = 100)
100
104
102
95
Vir:
Pritožba in izpolnjeni vprašalniki.
(71)
Leta 2009 se je obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam močno zmanjšal, in sicer za 23 %. Leta 2010 se je obseg prodaje povečal za 13 odstotnih točk, nato pa se je v OP zmanjšal za dve odstotni točki. Zato se potrdijo ugotovitve iz uvodnih izjav (90) in (91) začasne uredbe.
6.2.3. Zaposlenost in produktivnost
2008
2009
2010
OP
Zaposlenost (v ekvivalentu polnega delovnega časa)
7 088
6 470
6 097
6 046
Indeks (2008 = 100)
100
91
86
85
Produktivnost (ton/v ekvivalentu polnega delovnega časa)
627
543
655
665
Indeks (2008 = 100)
100
87
104
106
Vir:
Pritožba, izpolnjeni vprašalniki in Eurofer.
(72)
Čeprav so se podatki nekoliko spremenili, se ugotovitve v zvezi z zaposlovanjem iz uvodne izjave (92) začasne uredbe potrdijo.
6.3. Podatki, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce Unije (mikroekonomski kazalniki)
(73)
Po razkritju začasnih ugotovitev v uvodnih izjavah od (93) do (108) je Komisija posodobila vire podatkov, na katerih so temeljile te ugotovitve. Ta posodobitev ni bistveno spremenila kazalnikov, objavljenih v začasni uredbi, niti ni spremenila gibanj, na katerih je temeljila analiza Komisije glede škode. Posodobljeni podatki se objavijo, kot sledi:
6.3.1. Povprečne cene reprezentativnih proizvajalcev Unije na enoto
(74)
Po znižanju cene na enoto za 21 % leta 2009 za nepovezane stranke in s tem povezanimi izgubami je cena na enoto začela ponovno rasti. Leta 2010 in v OP so se za industrijo Unije povečali stroški in da bi jih pokrila, je lahko le rahlo dvignila cene, in sicer za ravno toliko, da se je dobičkonosnost leta 2010 in v OP ohranila na enako nizki ravni. Vendar je to povzročilo dodatno izgubo tržnega deleža, saj so cene kitajskega uvoza ves čas nelojalno nižale cene industrije Unije.
2008
2009
2010
OP
Cena na enoto v EU za nepovezane stranke (EUR/tono)
1 023
805
911
994
Indeks (2008 = 100)
100
79
89
97
Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono)
925
884
893
978
Indeks (2008 = 100)
100
95
97
106
Vir:
preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev.
6.3.2. Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb
(75)
Ta tabela se ponovno objavlja zaradi lažjega sklicevanja, čeprav se podatki in posledično ugotovitve niso spremenili.
2008
2009
2010
OP
Dobičkonosnost prodaje v EU nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)
6,7
-9,3
2,8
2,6
Indeks (2008 = 100)
100
- 138
41
39
Denarni tok (EUR)
328 190 880
211 298 356
152 030 083
204 650 414
Indeks (2008 = 100)
100
64
46
62
Naložbe (v EUR)
55 717 957
4 537 128
12 530 132
15 302 264
Indeks (2008 = 100)
100
8
22
27
Donosnost naložb
13,8
-13,9
5,9
6
Indeks (2008 = 100)
100
- 101
43
44
Vir:
preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev.
6.3.3. Zaloge
(76)
Ta tabela se ponovno objavlja zaradi lažjega sklicevanja, čeprav se podatki in posledično ugotovitve niso spremenili.
2008
2009
2010
OP
Končne zaloge (v tonah)
116 852
97 533
124 848
130 593
Indeks (2008 = 100)
100
83
107
112
Vir:
preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev.
6.3.4. Zaposlenost, plače in produktivnost
(77)
Ta tabela se ponovno objavlja zaradi lažjega sklicevanja, čeprav se podatki in posledično ugotovitve niso spremenili.
Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR, vzorčeni proizvajalci EU)
60,959
57,892
58,637
62,347
Indeks (2008 = 100)
100
95
96
102
Vir:
preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev.
6.3.5. Lastna uporaba in lastna prodaja
2008
2009
2010
OP
Lastna uporaba in lastna prodaja (v tonah)
1 135 987
914 412
986 386
970 757
Indeks (2008 = 100)
100
80
87
85
Tržni delež(%)
22
24
22
20
Indeks (2008 = 100)
100
108
99
92
Vir:
Pritožba in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev.
2008
2009
2010
OP
Lastna uporaba in lastna prodaja (EUR/tono)
962
802
901
965
Indeks (2008 = 100)
100
83
94
100
Vir:
preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev.
(78)
Kljub popravkom podatkov, objavljenih v začasni uredbi, ostanejo ugotovitve o lastni porabi in prodaji nespremenjene. Povprečna vrednost na tono lastne prodaje je v obravnavanem obdobju ostala stabilna in je bila 3 % nižja od prodajne cene za nepovezane stranke v OP vzorčenih proizvajalcev Unije.
6.4. Sklep o škodi
(79)
Na podlagi tega se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav od (110) do (113) začasne uredbe potrdijo.
(80)
Po objavi začasne uredbe sta dve strani trdili, da so novejši podatki pomembnejši za določitev škode in da Komisija ne bi smela uporabiti leta 2008 kot izhodišče za analizo škode, temveč bi morala uporabiti leto 2009. Navedli sta, da je sodna praksa STO, da so novejši podatki pomembnejši za določitev škode od starejših podatkov in da je rezultat primerjave končnih točk močno odvisen od let, ki so bila uporabljena, saj lahko enoletni premik pokaže drugačen rezultat. Primerjava obdobja od leta 2009 do konca OP zato pokaže drugačno gibanje kot pa primerjava obdobja od začetka obravnavanega obdobja do konca OP.
(81)
Ta trditev ni bila sprejeta. Obravnavano obdobje je bilo določeno v skladu z običajno prakso in priporočili STO kot objektivno obdobje treh do štirih let, ki se konča ob koncu obdobja preiskave, ki je hkrati 12-mesečno obdobje, ki se konča čim bliže datumu začetka.
(82)
Tudi če bi se obravnavano obdobje začelo leta 2009, bi ugotovitve znatne škode ostale veljavne. Industrija Unije z vedno večjim uvozom v tem obdobju ni dosegla ciljnega dobička kljub povečanju obsega proizvodnje, obsega prodaje in večje produktivnosti. Povečani potrošnji po letu 2009 je bilo zadoščeno z uvozom iz Kitajske in ne z industrijo Unije, ki je od leta 2009 do konca OP izgubila na tržnem deležu.
7. VZROČNOST
7.1. Učinek dampinškega uvoza
(83)
Ker ni bilo pripomb, se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav od (115) do (119) začasne uredbe potrdijo.
7.2. Učinek drugih dejavnikov
7.2.1. Uvoz iz tretjih držav
Država
2008
2009
2010
OP
Južna Koreja
Obseg (v tonah)
228 123
226 568
173 935
237 164
Indeks (2008 = 100)
100
99
76
104
Tržni delež (%)
4,4
5,8
3,8
4,9
Indeks (2008 = 100)
100
133
87
112
Povprečna cena
901
727
846
903
Indeks (2008 = 100)
100
81
94
100
Indija
Obseg (v tonah)
159 999
149 138
155 384
141 391
Indeks (2008 = 100)
100
93
97
88
Tržni delež (%)
3,1
3,8
3,4
2,9
Indeks (2008 = 100)
100
125
111
95
Povprečna cena
932
667
773
824
Indeks (2008 = 100)
100
72
83
88
Druge države
Obseg (v tonah)
249 151
158 461
124 319
167 007
Indeks (2008 = 100)
100
64
50
67
Tržni delež (%)
4,8
4,1
2,7
3,5
Indeks (2008 = 100)
100
85
57
72
Povprečna cena
951
809
924
955
Indeks (2008 = 100)
100
85
97
100
Skupno vse tretje države, razen LRK
Obseg (v tonah)
637 274
534 167
453 637
545 562
Indeks (2008 = 100)
100
84
71
86
Tržni delež (%)
12,3
13,8
10,0
11,3
Indeks (2008 = 100)
100
112
81
92
Povprečna cena
929
735
842
898
Indeks (2008 = 100)
100
79
91
97
Vir:
Eurostat.
(84)
Majhne spremembe podatkov industrije Unije so prav tako nekoliko vplivale na podatke o tržnih deležih uvoza iz tretjih držav.
(85)
Nekatere zainteresirane strani so izpodbijale sklep Komisije, da začne preiskavo samo proti Kitajski in ne proti Indiji ter Južni Koreji, čeprav sta obseg uvoza in gibanje cen enaka tistim v LRK.
(86)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah od (120) do (122) začasne uredbe, se je obseg uvoza iz Indije v obravnavanem obdobju zmanjšal, uvoz iz Južne Koreje pa se je povečal samo za 4 %. Indijske cene so se znižale za 12 %, južnokorejske pa so ostale stabilne, vendar so bile ves čas višje od kitajskih. Argument se zato zavrne, saj Komisija ni prejela nobenega dokaza ali trditve o obstoju dampinga in posledično škode iz navedenih držav.
(87)
Zato se ugotovitve iz uvodnih izjav od (120) do (122) začasne uredbe potrdijo.
7.2.2. Izvoz industrije Unije
2008
2009
2010
OP
Izvoz, Eurostat (v tonah)
669 790
612 204
580 477
605 760
Indeks (2008 = 100)
100
91
87
90
Povprečna cena (EUR/tono)
1 068
937
995
1 092
Indeks (2008 = 100)
100
88
93
102
Izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije
53 542
46 516
48 102
46 228
Indeks (2008 = 100)
100
87
90
86
Povprečna prodajna cena (EUR/tono)
1 086
826
984
1 132
Indeks (2008 = 100)
100
76
91
104
Vir:
Eurostat in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
(88)
Ker ni bilo pripomb glede izvoza industrije Unije, se ugotovitve iz uvodnih izjav od (123) do (124) potrdijo.
7.2.3. Uvoz industrije Unije iz LRK
(89)
Nekatere strani so še naprej trdile, da je v nasprotju z navedbami iz uvodne izjave (125) začasne uredbe obseg uvoza industrije Unije iz LRK predstavljal do 40 % celotnega uvoza iz LRK. Za to trditev ni bil zagotovljen noben dokaz in je zato ni bilo mogoče potrditi. Trditev se zato zavrne.
(90)
Po končnem razkritju je en uvoznik trdil, da je industrija Unije uvažala velike količine zadevnega izdelka iz LRK, kar je prikazal z njenimi podatki o nadaljnji prodaji.
(91)
Dejstvo, da je industrija Unije uvozila velike količine zadevnega izdelka iz LRK, ni sporno. Vendar znaša navedeni obseg tudi po podatkih uvoznika manj kot 1 % celotnega uvoza iz LRK in je zato zanemarljiv. Kot je navedeno v uvodni izjavi (125) začasne uredbe, je uvoz industrije Unije iz LRK v obdobju preiskave znašal 2-3 % celotnega uvoza.
(92)
Ugotovitve iz uvodne izjave (125) začasne uredbe se zato potrdijo.
7.2.4. Lastna uporaba in lastna prodaja
(93)
Po končnem razkritju je Kitajsko združenje za železo in jeklo ponovno trdilo, da je dala industrija Unije jeklene izdelke, prevlečene z organskimi premazi, na voljo svojim povezanim družbam v nadaljnji proizvodnji po „subvencioniranih“ cenah, s čimer je nelojalno nižala cene svojih konkurentov v segmentu nadaljnje proizvodnje. Vendar pa niso bili predloženi nobeni dokazi, ki bi spremenili ugotovitev Komisije iz uvodne izjave (127) začasne uredbe, tj. da so bile razlike v cenah med prodajo povezanim in nepovezanim družbam majhne (2 %) in da to ni bila samopovzročena škoda.
(94)
Kitajsko združenje za železo in jeklo je tudi spodbijalo podatke o stroških proizvodnje jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, in, posledično, ceno jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, za povezane strani. Glede na prodajno ceno vroče galvaniziranih kolobarjev, ki je surovina pri proizvodnji jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, trdijo, da stroški proizvodnje jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, v obdobju preiskave niso mogli presegati 900 EUR/tono.
(95)
Medtem ko Komisija ne oporeka podatkom, ki jih je predložilo Kitajsko združenje za železo in jeklo v zvezi s stroški proizvodnje vroče galvaniziranih kolobarjev, pa so bili stroški proizvodnje jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, preverjeni pri vseh vzorčenih proizvajalcih Unije. Komisija je preverila da je celoten strošek proizvodnje (surovine, obdelava, prevleka, PSA-stroški, stroški financiranja itd.) tak, kot je opredeljen v uvodni izjavi (74).
(96)
Kitajsko združenje za železo in jeklo je nato trdilo, da se jeklene izdelke, prevlečene z organskimi premazi, povezanim stranem prodaja z izgubo, kar je vzrok škode za industrijo Unije. To temelji na primerjavi celotnih stroškov proizvodnje (978 EUR/tono) s povprečno ceno prodaje povezanim stranem (965 EUR/tono).
(97)
Res je, da bi preprosta matematična primerjava kazala na to, da prodaja povezanim stranem ustvarja izgubo, vendar pa bi to pomenilo, da bi industrija Unije imela enake PSA-stroške in druge režijske stroške pri lastni prodaji kot pri prodaji nepovezanim stranem. Kot je navedeno v uvodni izjavi (105) začasne uredbe, je bila prodaja povezanim stranem izvedena s stroškovnim pribitkom („cost plus“), s čimer je industrija Unije nadoknadila stroške te prodaje.
(98)
Ker ni bilo drugih pripomb v zvezi s tem, se ugotovitve iz uvodnih izjav (126) in (127) začasne uredbe potrdijo.
7.2.5. Gospodarska kriza
(99)
Po izteku roka za pripombe na končno razkritje je zainteresirana stran opozorila na napovedano zaprtje obrata v Belgiji in da zaradi višje sile nastajajo težave pri normalni proizvodnji ter dobavi iz drugih obratov v Belgiji. Zainteresirana stran je trdila, da to kaže na pomanjkanje zanesljivosti pri dobavi jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, v EU in je razlog, da se uvoznikom in uporabnikom dovoli, da svoje jeklene izdelke, prvlečene z organskimi premazi, prosto pridobivajo iz EU in Kitajske.
(100)
Te trditve se zavrnejo. Glede na to, da je izkoriščenost zmogljivosti v Uniji majhna, pri tem ne gre za problem dobave, saj ima industrija Unije ustrezne razpoložljive zmogljivosti. Tako ali tako pa obrat, ki se v Belgiji zapira, ni proizvajal jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi. Zanesljivost dobave je seveda pomembna, vendar predlagane dajatve v tem primeru niso zasnovane za ustavitev dobave jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, iz Kitajske, temveč je njihov namen preprečiti dampinški uvoz navedenega dobavljenega blaga na trg Unije.
(101)
Ker ni bilo nobenih drugih pripomb v zvezi s tem, se ugotovitve iz uvodnih izjav (128) in (129) začasne uredbe potrdijo.
7.2.6. Strukturna presežna zmogljivost
(102)
Nekatere strani so nadalje trdile, da so imeli proizvajalci Unije strukturne presežne zmogljivosti, kar je presegalo celotno potrošnjo Unije. Trditev je bila izražena v zgodnejši fazi in je bila obravnavana v uvodnih izjavah od (130) do (132) začasne uredbe. Ob odsotnosti nadaljnjih dokazov v zvezi s tem vprašanjem se sklepi teh uvodnih izjav zato potrdijo.
7.2.7. Povišanje proizvodnih stroškov
(103)
Nekatere strani so nadalje trdile, da je škodo proizvajalcem Unije povzročilo povišanje njihovih proizvodnih stroškov v obravnavanem obdobju. Zgoraj navedeni podatki kažejo, da so se stroški proizvodnje povprečno zvišali le za 6 %. V odsotnosti dampinškega uvoza iz LRK bi industrija Unije morala biti sposobna prenesti to povečanje na svoje stranke, vendar pa so se cene znižale za 3 %. Trditev, da so stroški proizvodnje povzročili škodo, se zato zavrne.
7.3. Sklep o vzročni zvezi
(104)
Na podlagi navedenega se ohranijo začasne ugotovitve iz uvodnih izjav od (133) do (136) začasne uredbe, da je dampinški uvoz iz LRK povzročil znatno škodo industriji Unije v smislu člena 3(6) osnovne uredbe. Prav tako so se potrdile začasne ugotovitve o učinkih drugih znanih dejavnikov, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije: ti dejavniki niso taki, da bi pretrgali ugotovljeno vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
8. INTERES UNIJE
8.1. Industrija Unije
(105)
Po razkritju začasnih ugotovitev niso bile prejete nobene nove pripombe ali informacije v zvezi z interesom proizvajalcev Unije. Zato se uvodne izjave od (138) do (143) začasne uredbe o interesu teh zainteresiranih strani potrdijo.
8.2. Uvozniki, trgovci in uporabniki
(106)
Po končnem razkritju so bile prejete pripombe uvoznikov in drugih zainteresiranih strani, niso pa bile prejete nobene nove pripombe ali informacije v zvezi z interesom uvoznikov, trgovcev ali uporabnikov. Zato se začasne ugotovitve iz uvodnih izjav od (144) do (152) začasne uredbe o interesu teh strani potrdijo.
8.3. Ugotovitev o interesu Unije
(107)
Glede na navedeno se potrdijo začasne ugotovitve v zvezi z interesom Unije, in sicer da ni utemeljenih razlogov proti uvedbi dokončnih ukrepov za uvoz jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, s poreklom iz LRK.
9. DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
9.1. Stopnja odprave škode
(108)
Po začasnem razkritju sta dve zainteresirani strani trdili, da podatki niso zagotavljali zadostnih informacij in pojasnil glede izračuna nelojalnega nižanja cen in prodaje pod ceno. Kot je razloženo v začasnem razkritju, nekatere vrednosti niso bile razkrite zaradi zaupnosti podatkov, saj zadevni model proizvajata le eden ali dva proizvajalca Unije. V fazi končnega razkritja so bili razkriti razponi za te modele.
(109)
Zainteresirane strani so izpodbijale tudi uporabo 6,7-odstotnega ciljnega dobička industrije Unije za izračun stopnje dampinga. Trdile so, da je tak dobiček pretiran in nerealen glede na sedanje gospodarsko okolje ter da leto 2008 v smislu dobičkonosnosti ni bilo reprezentativno, saj je bilo to leto za jeklarsko industrijo izjemno.
(110)
Ta trditev se zavrne. Prvič, dobičkonosnost jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, je bila pred letom 2008 dejansko višja kot v letu 2008, kar je v nasprotju s trditvijo, da je bilo leto 2008 izjemno. Drugič, ciljni dobiček je enak dobičku, ki se ga lahko doseže v odsotnosti dampinškega uvoza. Leto 2008 je bilo zadnje leto, ko industrija Unije še ni čutila celotnega učinka dampinškega uvoza, zato je navedeno leto ustrezna osnova za določitev ciljnega dobička.
(111)
Po končnem razkritju so zainteresirane strani ponovno izpodbijale določitev ciljnega dobička industrije Unije na 6,7 % in opis leta 2008 kot reprezentativnega za dobičkonosnost. Ta trditev se zavrne, saj ni bil zagotovljen noben dokaz o tem, kakšen bi bil dobiček industrije Unije v letu 2008 v odsotnosti finančne krize. Poleg tega njihova trditev, da je na dobiček, ki ga je industrija Unije ustvarila leta 2008, vplivala finančna kriza in je bilo zato leto 2008 izjemno, kaže na argument, da je dobiček, ustvarjen v letu 2008, nižji od dobička, ki bi ga industrija Unije lahko pričakovala v običajnem letu.
(112)
Zainteresirane strani so opozorile tudi na dejstvo, da je bil obseg uvoza iz LRK najmanjši leta 2009 in ne leta 2008. Vendar glede na to, da industrija Unije leta 2009 ni bila donosna, za določitev ciljnega dobička za industrijo Unije ni mogoče uporabiti podatke za leto 2009.
(113)
Kitajsko združenje za železo in jeklo je tudi trdilo, da dobička, ustvarjenega s prodajo nepovezanim stranem leta 2008, ni mogoče uporabiti kot ciljni dobiček, saj navedeno leto kaže največje razlike v cenah med prodajo povezanim in nepovezanim stranem. Ta argument je bil zavrnjen, ker ta razlika v ceni ni pomembna za izračun dobička prodaje nepovezanim kupcem.
(114)
Kitajsko združenje za železo in jeklo je nato predlagalo, da naj ciljni dobiček iz prodaje jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, nepovezanim stranem v Uniji temelji na povprečnem skupnem dobičku multinacionalne družbe ArcelorMittal za leti 2010 in 2011. To je bilo zavrnjeno kot zanesljiv vir dobička od prodaje jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, v Uniji v odsotnosti dampinškega uvoza, saj skupni dobiček svetovne skupine ArcelorMittal očitno ni reprezentativen za dobiček od prodaje jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, v Uniji.
(115)
Zainteresirane strani so spodbijale tudi stroške, nastale po uvozu, ki se uporabljajo za izračun začasnih dajatev, ker so temeljili na podatkih enega samega uvoznika. Komisija je pozneje preverila drugega uvoznika, katerega podatki so bili sedaj uporabljeni za izračun stroškov, nastalih po uvozu. Z uporabo povprečja obeh družb so se sedaj ti stroški rahlo znižali, s čimer se je povečala stopnja škode.
(116)
Ena zainteresirana stran je izpodbijala metodologijo Komisije za izračun stopnje nelojalnega nižanja ciljnih cen. Vendar pa je ta zahteva temeljila na napačni predpostavki, da je Komisija stopnjo nelojalnega nižanja ciljnih cen izračunala tako, da je od tržne cene odštela povprečni dobiček industrije Unije v OP (2,6 %), da bi tako izračunala prag rentabilnosti (tj. ceno, ki bi predstavljala ničelni dobiček), nato pa temu pragu rentabilnosti dodala ciljni dobiček.
(117)
Komisija je stopnjo nelojalnega nižanja ciljnih cen izračunala tako, da je stroškom proizvodnje za vsako vrsto izdelka prištela ciljni dobiček. Metodologija, ki jo je predlagala ta zainteresirana stran je pomanjkljiva, ker povprečni dobiček v višini 2,6 % ni bil dosežen samodejno z vsako prodajo vsake vrste izdelka pri vseh družbah, od katerih so bili uporabljeni podatki.
(118)
Ena zainteresirana stran je izpodbijala tudi izračune škode Komisije. Glede na to, da navedena stran ni imela popolnega dostopa do podatkov, ki jih je Komisija uporabila za izračun stopnje škode, jo je poskušala izračunati sama na podlagi lastnega razumevanja cenovne razlike na trgu med substratom s prevleko iz zlitine iz aluminija in cinka ter substratom s prevleko iz cinka, katero je z izračunom določila na 50 EUR/tono. Ta „ponovni izračun“, ki je temeljil na nepopolnih podatkih, je privedel do nižje stopnje škode, kot je tisti, ki ga je izračunala in razkrila Komisija.
(119)
Njihove trditve so bile zavrnjene, ker po analizi vseh podatkov proizvajalcev izvoznikov in industrije Unije domnevne razlike v ceni ni bilo mogoče dokazati. Zato je treba poudariti, da so bili podatki, ki jih je uporabila zainteresirana stran, nepopolni in zato niso bili zanesljivi za ponoven izračun škode Komisije.
(120)
Uvodne izjave od (154) do (158) začasne uredbe se potrdijo.
9.2. Dokončni ukrepi
(121)
Glede na sklepne ugotovitve v zvezi z dampingom, škodo, vzročnostjo in interesom Unije ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe bi bilo treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, s poreklom iz LRK na ravni najnižjih ugotovljenih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru se dajatev določi na ugotovljeni stopnji škode.
(122)
Sedem družb, ki niso bile vzorčene, je sodelovalo v protidampinški preiskavi, ne pa tudi v vzporedni protisubvencijski preiskavi. Za te družbe se protidampinška dajatev uvede na stopnji nič. V protisubvencijski preiskavi bo za te družbe veljala preostala dajatev.
(123)
Za zagotovitev enakega obravnavanja morebitnih novih proizvajalcev izvoznikov in sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec, je treba sprejeti določbe za tehtano povprečno dajatev, uvedeno za slednje družbe, ki jih je treba uporabljati za morebitne nove proizvajalce, ki sicer ne bi bili upravičeni do pregleda v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe, saj člen 11(4) ne velja, kadar se uporabi vzorčenje.
(124)
Na podlagi navedenega je stopnja, na kateri bodo uvedene dajatve, kot sledi:
Ime družbe
Stopnja subvencije (%)
Stopnja dampinga (%)
Stopnja škode (%)
Izravnalna dajatev (%)
Protidampinška dajatev (%)
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, in Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd
29,7
60,9
55,8
29,7
26,1
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd in Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd
23,8
48,9
29,7
23,8
5,9
Union Steel China
26,8
50,9
13,7
13,7
0
Druge sodelujoče družbe v protidampinški preiskavi (razen družb, za katere velja stopnja preostale dajatve v vzporedni protisubvencijski Izvedbeni uredbi (EU) št. 215/2013 (3))
26,8
55,0
43,0
26,8
16,2
Nesodelujoče družbe
44,7
68,1
58,3
44,7
13,6
10. DOKONČNO POBIRANJE ZAČASNIH DAJATEV
(125)
Glede na višino ugotovljene stopnje dampinga, glede na stopnjo škode, povzročene industriji Unije, in ob upoštevanju, da v vzporedni protisubvencijski preiskavi niso bili uvedeni začasni ukrepi, se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno pobrati v višini zneska uvedene začasne dajatve. V teh okoliščinah je treba dokončno pobrati začasno dajatev na stopnjah iz člena 1(2) začasne uredbe. Vendar bi bilo treba zneske, ki so začasno zavarovani za izdelke s substratom s prevleko iz kroma ali kositra, sprostiti -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz nekaterih jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, tj. ploščato valjane izdelke iz nelegiranega in legiranega jekla (nerjavno jeklo ni vključeno), ki so pobarvani, lakirani ali prevlečeni s plastično maso na vsaj eni strani, z izjemo „sendvič plošč“, ki se uporabljajo v gradbeništvu in so sestavljene iz dveh zunanjih kovinskih plošč s stabilizacijskim jedrom iz izolacijskega materiala, stisnjenega med njiju, z izjemo izdelkov s končnim premazom iz cinkovega prahu (cinkova barva, ki vsebuje 70 mas. % cinka ali več), in z izjemo izdelkov s substratom s prevleko iz kroma ali kositra, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 7210 70 80, ex 7212 40 80, ex 7225 99 00 in ex 7226 99 70 (oznake TARIC 7210708011, 7210708091, 7212408001, 7212408021, 7212408091, 7225990011, 7225990091, 7226997011 in 7226997091), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve je naslednja:
Družba
Dajatev (%)
Dodatna oznaka TARIC
Union Steel China
0
B311
Zhangjiagang Panhua Steel Strip Co., Ltd, Chongqing Wanda Steel Strip Co., Ltd, in Zhangjiagang Free Trade Zone Jiaxinda International Trade Co., Ltd.
26,1
B312
Zhejiang Huadong Light Steel Building Material Co. Ltd in Hangzhou P.R.P.T. Metal Material Company Ltd.
5,9
B313
Angang Steel Company Limited
16,2
B314
Anyang Iron Steel Co.,Ltd.
0
B315
Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.
0
B316
Baoutou City Jialong Metal Works Co., Ltd.
16,2
B317
Changshu Everbright Material Technology Co.,Ltd.
16,2
B318
Changzhou Changsong Metal Composite Material Co.,Ltd.
16,2
B319
Cibao Modern Steel Sheet Jiangsu Co., Ltd.
0
B320
Inner Mongolia Baotou Steel Union Co.,Ltd.
16,2
B321
Jiangyin Ninesky Technology Co.,Ltd.
0
B322
Jiangyin Zhongjiang Prepainted Steel Mfg Co.,Ltd.
0
B323
Jigang Group Co., Ltd.
16,2
B324
Maanshan Iron&Steel Company Limited
16,2
B325
Qingdao Hangang Color Coated Sheet Co., Ltd.
16,2
B326
Shandong Guanzhou Co., Ltd.
16,2
B327
Shenzen Sino Master Steel Sheet Co.,Ltd.
16,2
B328
Tangshan Iron And Steel Group Co.,Ltd.
16,2
B329
Tianjin Xinyu Color Plate Co.,Ltd.
16,2
B330
Wuhan Iron And Steel Company Limited
16,2
B331
Wuxi Zhongcai New Materials Co.,Ltd.
0
B332
Xinyu Iron And Steel Co.,Ltd.
0
B333
Zhejiang Tiannu Color Steel Co., Ltd.
16,2
B334
Vse druge družbe
13,6
B999
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Zneski, zavarovani z začasno protidampinško dajatvijo v skladu z Uredbo (EU) št. 845/2012, se dokončno poberejo na stopnji začasne dajatve, ki jo uvaja člen 1 navedene uredbe. Vendar se zneski, ki so začasno zavarovani za izdelke s substratom s prevleko iz kroma ali kositra, sprostijo.
Člen 3
Kadar kateri koli proizvajalec iz Ljudske republike Kitajske Komisiji predloži dovolj dokazov, da v obdobju preiskave, to je od 1. oktobra 2010 do 30. septembra 2011, ni izvažal blaga iz člena 1(1) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, da ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi, ki jih uvaja ta uredba, ter da je zadevno blago dejansko izvažal ali je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da bo po koncu obdobja preiskave izvozil precejšnjo količino v Unijo, lahko Svet z navadno večino in na predlog Komisije ter po posvetovanju s Svetovalnim odborom spremeni člen 1(2), da navedenemu proizvajalcu dodeli dajatev, ki velja za sodelujoče nevzorčene proizvajalce.
Člen 4
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 11. marca 2013