SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2013/29/EU
ze dne 12. června 2013
o harmonizaci právních předpisů členských států týkajících se dodávání pyrotechnických výrobků na trh (přepracované znění)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/23/ES ze dne 23. května 2007 o uvádění pyrotechnických výrobků na trh (3) byla podstatně změněna (4). Protože je třeba provést další změny, měla by být uvedená směrnice z důvodu přehlednosti přepracována.
(2)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 ze dne 9. července 2008, kterým se stanoví požadavky na akreditaci a dozor nad trhem týkající se uvádění výrobků na trh (5), stanoví pravidla pro akreditaci subjektů posuzování shody, rámec pro dozor nad trhem s výrobky a pro kontroly výrobků ze třetích zemí a stanoví obecné zásady pro označení CE.
(3)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 768/2008/ES ze dne 9. července 2008 o společném rámci pro uvádění výrobků na trh (6) stanoví společné zásady a referenční ustanovení, jež se mají použít napříč odvětvovými právními předpisy s cílem poskytnout ucelený základ pro revizi nebo přepracování uvedených právních předpisů. Směrnice 2007/23/ES by měla být upravena tak, aby byla v souladu s uvedeným rozhodnutím.
(4)
Platné právní a správní předpisy v členských státech, které se týkají dodávání pyrotechnických výrobků na trh, se liší, zejména pokud jde o taková hlediska, jako jsou bezpečnost a funkční vlastnosti.
(5)
Právní a správní předpisy členských států, které mohou představovat překážky obchodu v rámci Unie, je třeba harmonizovat, aby se zaručil volný pohyb pyrotechnických výrobků na vnitřním trhu a zároveň aby byla zajištěna vysoká úroveň ochrany lidského zdraví a bezpečnosti a ochrany spotřebitelů a profesionálních koncových uživatelů. Tato vysoká úroveň ochrany by měla zahrnovat dodržování příslušných věkových hranic pro uživatele pyrotechnických výrobků.
(6)
Směrnice Rady 93/15/EHS ze dne 5. dubna 1993 o harmonizaci předpisů týkajících se uvádění na trh a dozoru nad výbušninami pro civilní použití (7) vyjímá pyrotechnické výrobky ze své působnosti.
(7)
Bezpečnost během skladování se řídí směrnicí Rady 96/82/ES ze dne 9. prosince 1996 o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek (8), která stanoví bezpečnostní požadavky na zařízení, ve kterých se nacházejí výbušné látky včetně pyrotechnických látek.
(8)
Co se týče bezpečnosti při přepravě, vztahují se na pravidla o přepravě pyrotechnických výrobků mezinárodní úmluvy a dohody, včetně doporučení OSN pro přepravu nebezpečných věcí. Tyto aspekty by tudíž neměly spadat do působnosti této směrnice.
(9)
Tato směrnice by se měla vztahovat na všechny formy dodávání pyrotechnických výrobků, včetně prodeje na dálku.
(10)
Tato směrnice by se neměla vztahovat na pyrotechnické výrobky, na něž se vztahuje směrnice Rady 96/98/ES ze dne 20. prosince 1996 o námořním zařízení (9) a příslušné mezinárodní úmluvy, které jsou v ní uvedeny. Rovněž by se neměla vztahovat na kapsle určené pro hračky spadající do působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/48/ES ze dne 18. června 2009 o bezpečnosti hraček (10).
(11)
Zábavní pyrotechnika vyrobená pro vlastní potřebu výrobce, kterou členský stát, v němž je výrobce usazen, schválí výlučně pro používání na svém území a která zůstává na území tohoto členského státu, by se neměla pokládat za dodanou na trh, a proto nemusí být v souladu s touto směrnicí.
(12)
Jsou-li splněny požadavky stanovené touto směrnicí, neměly by mít členské státy možnost zakazovat, omezovat nebo bránit volnému pohybu pyrotechnických výrobků. Tato směrnice by se měla použít, aniž by byly dotčeny vnitrostátní právní předpisy o udělování licencí výrobcům, distributorům a dovozcům členskými státy.
(13)
Pyrotechnické výrobky by mimo jiné měly zahrnovat zábavní pyrotechniku, divadelní pyrotechnické výrobky a jiné pyrotechnické výrobky pro technické účely, jako jsou vyvíječe plynu pro airbagy nebo napínače bezpečnostních pásů.
(14)
V zájmu zajištění dostatečně vysoké úrovně ochrany by pyrotechnické výrobky měly být zařazeny do kategorií podle stupně jejich nebezpečnosti, pokud jde o druh použití, účel nebo hlučnost.
(15)
Vzhledem k nebezpečí souvisejícímu s používáním pyrotechnických výrobků je za účelem ochrany lidského zdraví a bezpečnosti, jakož i ochrany životního prostředí vhodné stanovit věkové hranice pro jejich zpřístupnění osobám a jejich používání a zajistit, aby jejich označení obsahovalo dostatečné a přiměřené informace o bezpečném použití. Určité pyrotechnické výrobky by měly být dostupné pouze osobám s potřebnými znalostmi, dovednostmi a zkušenostmi. Pokud jde o pyrotechnické výrobky pro použití ve vozidlech, požadavky na označení by měly zohlednit současnou praxi i skutečnost, že tyto výrobky jsou dodávány výhradně profesionálním uživatelům.
(16)
Používání pyrotechnických výrobků, a zejména zábavní pyrotechniky, podléhá v jednotlivých členských státech značně rozdílným kulturním zvykům a tradicím. Proto je nezbytné, aby členské státy měly možnost přijmout vnitrostátní opatření k omezení používání nebo prodeje některých kategorií pyrotechnických výrobků široké veřejnosti mimo jiné z důvodu veřejné bezpečnosti nebo ochrany zdraví a bezpečnosti.
(17)
Odpovědnost za soulad pyrotechnických výrobků s požadavky této směrnice by měly nést hospodářské subjekty podle role, kterou hrají v dodavatelském řetězci, aby byla zajištěna vysoká úroveň ochrany veřejných zájmů, jako je zdraví a bezpečnost a ochrana spotřebitelů, jakož i spravedlivá hospodářská soutěž na trhu Unie.
(18)
Všechny hospodářské subjekty zapojené do dodavatelského a distribučního řetězce by měly přijmout vhodná opatření, která zajistí, aby na trh dodávaly pouze pyrotechnické výrobky, které jsou ve shodě s touto směrnicí. Je nezbytné stanovit jasné a přiměřené rozdělení povinností odpovídající roli jednotlivých hospodářských subjektů, kterou mají v dodavatelském a distribučním řetězci.
(19)
Pro usnadnění komunikace mezi hospodářskými subjekty, orgány dozoru nad trhem a spotřebiteli by měly členské státy rovněž podněcovat hospodářské subjekty k tomu, aby kromě poštovní adresy uváděly také adresu webových stránek.
(20)
Vzhledem k tomu, že výrobce podrobně zná konstrukci a výrobní proces, má nejlepší možnost provést postup posouzení shody. Posuzování shody by tedy mělo zůstat pouze povinností pro výrobce.
(21)
Je nezbytné zajistit, aby pyrotechnické výrobky ze třetích zemí vstupující na trh Unie splňovaly požadavky této směrnice, a zejména, aby je jejich výrobci podrobili řádným postupům posouzení shody. Na dovozce by se proto mělo vztahovat ustanovení, podle nějž mají zajistit, aby pyrotechnické výrobky, které uvádějí na trh, byly v souladu s požadavky této směrnice, a aby na trh neuváděli pyrotechnické výrobky, které s těmito požadavky v souladu nejsou či které představují riziko. Na dovozce by se rovněž mělo vztahovat ustanovení, podle nějž mají zajistit, aby byly provedeny postupy posuzování shody a aby označení pyrotechnických výrobků a dokumentace vypracovaná výrobci byly k dispozici ke kontrole ze strany příslušných vnitrostátních orgánů.
(22)
Distributor dodává pyrotechnický výrobek na trh poté, co jej na trh uvedl výrobce nebo dovozce, a měl by jednat s náležitou péčí, aby jeho nakládání s pyrotechnickým výrobkem neovlivnilo nepříznivě soulad pyrotechnického výrobku s právními předpisy.
(23)
Každý hospodářský subjekt, který buď uvede pyrotechnický výrobek na trh pod svým vlastním jménem nebo ochrannou známkou, nebo jej upraví tak, že to může ovlivnit soulad s požadavky této směrnice, by měl být považován za výrobce, a měl by vzít na sebe povinnosti výrobce.
(24)
Vzhledem k tomu, že jsou distributoři a dovozci blízko trhu, měli by být zapojeni do úkolů dozoru nad trhem, které provádějí příslušné vnitrostátní orgány, a měli by být připraveni na aktivní účast a poskytovat těmto orgánům všechny nezbytné informace týkající se dotčeného pyrotechnického výrobku.
(25)
Pokud hospodářské subjekty uchovávají informace v souladu s požadavky této směrnice pro účely identifikace jiných hospodářských subjektů, neměly by mít povinnost aktualizovat informace o těchto jiných hospodářských subjektech, které jim dodaly pyrotechnický výrobek nebo kterým dodaly pyrotechnický výrobek.
(26)
U pyrotechnických výrobků je vhodné za účelem ochrany spotřebitelů a předcházení nehodám stanovit základní bezpečnostní požadavky.
(27)
Některé pyrotechnické výrobky, zejména pyrotechnické výrobky pro použití ve vozidlech, jako jsou vyvíječe plynu pro airbagy, obsahují malé množství komerčních trhavin a vojenských výbušnin. Po přijetí směrnice 2007/23/ES se ukázalo, že nebude možné nahradit tyto látky jako přidané látky ve složeních určených ryze ke spálení, ve kterých jsou používány pro zlepšení energetické výkonnosti. Základní bezpečnostní požadavek, který omezuje použití komerčních trhavin a vojenských výbušnin, by tudíž měl být změněn.
(28)
Aby se usnadnilo posuzování shody se základními bezpečnostními požadavky stanovenými v této směrnici, je pro účely vyjádření podrobných technických specifikací těchto požadavků nezbytné stanovit předpoklad shody pro pyrotechnické výrobky, které jsou ve shodě s harmonizovanými normami, které jsou přijaty v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci a změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES (11).
(29)
Nařízení (EU) č. 1025/2012 stanoví postup pro námitky proti harmonizovaným normám, pokud tyto normy nesplňují v plné míře požadavky této směrnice.
(30)
Ve snaze umožnit hospodářským subjektům prokázat a příslušným orgánům zajistit, že pyrotechnické výrobky dodávané na trh splňují základní bezpečnostní požadavky, je nezbytné stanovit postupy posuzování shody. Rozhodnutí č. 768/2008/ES stanoví moduly postupů posuzování shody od nejmírnějšího po nejpřísnější podle míry souvisejícího rizika a požadované úrovně bezpečnosti. Pro účely zajištění souladu mezi odvětvími, jakož i s cílem vyhnout se ad hoc variantám by postupy posuzování shody měly být zvoleny z těchto modulů.
(31)
Výrobci by měli vypracovat EU prohlášení o shodě, ve kterém poskytnou informace požadované podle této směrnice o shodě pyrotechnického výrobku s požadavky této směrnice a ostatních příslušných harmonizačních právních předpisů Unie.
(32)
Pro zajištění účinného přístupu k informacím pro účely dozoru nad trhem by měly být informace, které jsou nutné ke zjištění všech použitelných aktů Unie, dostupné v jednotném EU prohlášení o shodě. Aby se snížila administrativní zátěž hospodářských subjektů, může mít toto jednotné EU prohlášení o shodě podobu složky tvořené příslušnými jednotlivými prohlášeními o shodě.
(33)
Označení CE, které vyjadřuje shodu pyrotechnického výrobku, je viditelným výsledkem celého postupu zahrnujícího posouzení shody v širším smyslu. Obecné zásady, kterými se označení CE řídí, jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 765/2008. V této směrnici by měla být stanovena pravidla týkající se připojování označení CE.
(34)
Postupy posuzování shody stanovené v této směrnici vyžadují aktivní zapojení subjektů posuzování shody, které členské státy oznámily Komisi.
(35)
Zkušenosti ukázaly, že kritéria stanovená ve směrnici 2007/23/ES, jež musí subjekty posuzování shody splnit, aby mohly být oznámeny Komisi, nedostačují k zajištění toho, aby tyto subjekty vykonávaly svou činnost na stejně vysoké úrovni výkonnosti v celé Unii. Je však nezbytné, aby všechny oznámené subjekty vykonávaly své povinnosti na stejné úrovni a za podmínek rovné hospodářské soutěže. K tomu je třeba stanovit povinné požadavky pro subjekty posuzování shody, které si přejí být oznámeny za účelem poskytování služeb posuzování shody.
(36)
V zájmu zajištění jednotné úrovně kvality posuzování shody je také nutné stanovit požadavky, které musí splnit oznamující orgány a ostatní subjekty zapojené do posuzování, oznamování a kontroly oznámených subjektů.
(37)
Systém stanovený v této směrnici by měl být doplněn akreditačním systémem stanoveným v nařízení (ES) č. 765/2008. Vzhledem k tomu, že akreditace je základním prostředkem ověřování odborné způsobilosti subjektů posuzování shody, měla by být rovněž používána pro účely oznamování.
(38)
Transparentní akreditace stanovená v nařízení (ES) č. 765/2008 zajišťující nezbytnou míru důvěry v certifikáty shody by měla být ze strany vnitrostátních veřejných orgánů v Unii považována za přednostní způsob pro prokázání technické způsobilosti subjektů posuzování shody. Vnitrostátní orgány se však mohou domnívat, že mají vhodné prostředky, aby toto hodnocení prováděly samy. V takovém případě, aby zajistily odpovídající úroveň důvěryhodnosti hodnocení provedeného jinými vnitrostátními orgány, by měly Komisi a ostatním členským států předložit potřebné doklady, které prokazují, že hodnocené subjekty posuzování shody splňují všechny příslušné regulační požadavky.
(39)
Subjekty posuzování shody často zadávají část svých činností souvisejících s posuzováním shody subdodavatelům nebo dceřiným společnostem. V zájmu zachování úrovně ochrany požadované pro pyrotechnické výrobky, které mají být uvedeny na trh Unie, je nezbytné, aby subdodavatelé a dceřiné společnosti provádějící posuzování shody splňovaly při plnění úkolů posuzování shody stejné požadavky jako oznámené subjekty. Je proto důležité, aby se posuzování odborné způsobilosti a výkonnosti subjektů, jež mají být oznámeny, a kontrola již oznámených subjektů týkaly rovněž činností, které vykonávají subdodavatelé a dceřiné společnosti.
(40)
Je nezbytné zvýšit účinnost a transparentnost oznamovacího postupu a zejména ho přizpůsobit novým technologiím, a umožnit tak oznamování on-line.
(41)
Vzhledem k tomu, že oznámené subjekty mohou své služby nabízet na území celé Unie, je vhodné dát ostatním členským státům a Komisi možnost vznést námitky týkající se oznámeného subjektu. Je proto důležité stanovit dobu, během níž bude možné vyjasnit veškeré pochyby nebo obavy týkající se odborné způsobilosti subjektů posuzování shody, dříve než začnou fungovat jako oznámené subjekty.
(42)
Z důvodu konkurenceschopnosti je důležité, aby oznámené subjekty používaly postupy posuzování shody, aniž by zbytečně zatěžovaly hospodářské subjekty. Ze stejného důvodu a v zájmu zajištění rovného zacházení s hospodářskými subjekty je třeba zajistit jednotné technické používání postupů posuzování shody. Toho lze nejlépe dosáhnout vhodnou koordinací a spoluprací mezi oznámenými subjekty.
(43)
Členské státy by měly přijmout veškerá vhodná opatření k zajištění toho, aby pyrotechnické výrobky mohly být uváděny na trh pouze za podmínky, že - jsou-li řádně skladovány a použity k určenému účelu nebo jsou použity způsobem, který lze rozumně předvídat - neohrožují zdraví a bezpečnost osob. Pyrotechnické výrobky by měly být považovány za výrobky nesplňující základní bezpečnostní požadavky stanovené v této směrnici pouze za podmínek používání, které lze rozumně předvídat, tedy pokud toto užívání může vyplývat z dovoleného a snadno předvídatelného lidského chování.
(44)
V zájmu právní jistoty je nezbytné objasnit, že se na pyrotechnické výrobky vztahují pravidla týkající se dozoru nad trhem Unie a kontroly výrobků vstupujících na trh Unie stanovená v nařízení (ES) č. 765/2008. Tato směrnice by neměla členským státům bránit, aby si samy zvolily příslušné orgány, které tyto úkoly budou provádět.
(45)
Skupiny pyrotechnických výrobků, které mají podobnou konstrukci, funkci nebo chování, by měly oznámené subjekty posuzovat jako příbuzné výrobky.
(46)
Aby bylo možné shodu pyrotechnického výrobku napadnout, je nezbytný ochranný postup. V zájmu zvýšení transparentnosti a zkrácení doby zpracování je nezbytné zlepšit stávající ochranný postup s cílem dosáhnout jeho větší účinnosti a rovněž lépe využít odborných znalostí členských států.
(47)
Stávající systém by měl být doplněn postupem, kdy jsou zúčastněné strany informovány o plánovaných opatřeních, pokud jde o pyrotechnické výrobky představující riziko pro zdraví nebo bezpečnost osob nebo pro ochranu jiného veřejného zájmu. Tento postup by měl rovněž orgánům dozoru nad trhem umožnit, aby ve spolupráci s příslušnými hospodářskými subjekty začaly jednat co nejdříve, pokud jde o uvedené pyrotechnické výrobky.
(48)
Pokud členské státy a Komise souhlasí, že opatření přijaté členským státem je opodstatněné, neměl by se vyžadovat žádný další zásah Komise, kromě případů, kdy lze nesoulad s právními předpisy přičíst nedostatkům harmonizované normy.
(49)
Je v zájmu výrobců a dovozců, aby dodávali bezpečné pyrotechnické výrobky a předešli nákladům spojeným s odpovědností za vadné výrobky způsobující škody jednotlivcům a soukromému majetku. Z tohoto hlediska směrnice Rady 85/374/EHS ze dne 25. července 1985 o sbližování právních a správních předpisů členských států týkajících se odpovědnosti za vadné výrobky (12) doplňuje tuto směrnici, protože směrnice 85/374/EHS stanovuje přísný režim odpovědnosti výrobců a dovozců a zajišťuje odpovídající úroveň ochrany spotřebitelů. Mimoto směrnice 85/374/EHS stanoví, že oznámené subjekty by měly být odpovídajícím způsobem pojištěny ohledně své profesionální činnosti, pokud jejich odpovědnost nepřevzal stát v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo pokud není za zkoušky přímo odpovědný sám členský stát.
(50)
V zájmu zajištění jednotných podmínek pro provádění této směrnice by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (13).
(51)
Při přijímání prováděcích aktů požadujících, aby oznamující členský stát přijal nezbytná nápravná opatření ve vztahu k oznámeným subjektům, které nesplňují nebo již nesplňují požadavky pro své oznámení, by měl být použit poradní postup.
(52)
Pro přijetí prováděcích aktů stanovujících jednotný systém číslování pro účely identifikace pyrotechnických výrobků, stanovení praktických opatření pro rejstřík s registračními čísly pyrotechnických výrobků a pravidelné shromažďování a aktualizaci údajů o nehodách souvisejících s pyrotechnickými výrobky by měl být použit přezkumný postup.
(53)
Přezkumný postup by měl být rovněž použit při přijímání prováděcích aktů týkajících se pyrotechnických výrobků, které jsou v souladu s právními předpisy, avšak představují riziko pro zdraví nebo bezpečnost osob nebo pro nebo pro jiný veřejný zájem.
(54)
Je-li to nezbytné v závažných, naléhavých a řádně odůvodněných případech týkajících se pyrotechnických výrobků, které jsou v souladu s právními předpisy, avšak představují riziko pro zdraví nebo bezpečnost osob, měla by Komise přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty.
(55)
V souladu se zavedenými postupy může výbor zřízený touto směrnicí užitečným způsobem přispívat k posuzování záležitostí týkajících se uplatňování této směrnice, na něž upozorní předseda výboru nebo zástupce členského státu v souladu s jednacím řádem tohoto výboru.
(56)
Komise by měla prostřednictvím prováděcích aktů a vzhledem k jejich zvláštní povaze bez použití nařízení (EU) č. 182/2011 rozhodnout, zda opatření přijatá členskými státy ohledně nevyhovujících pyrotechnických výrobků jsou opodstatněná či nikoliv.
(57)
Členské státy by měly stanovit sankce ukládané v případě porušení ustanovení vnitrostátního práva přijatých na základě této směrnice a zajistit jejich uplatňování. Tyto sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující.
(58)
Výrobcům a dovozcům je třeba poskytnout čas na to, aby využili veškerých svých práv podle vnitrostátních opatření platných před datem nabytí účinnosti vnitrostátních předpisů, kterými se provádí tato směrnice, například aby dovyprodali své zásoby již vyrobených výrobků. Je proto nezbytné stanovit rozumná přechodná opatření, která umožní dodávat na trh pyrotechnické výrobky, které již byly uvedeny na trh v souladu se směrnicí 2007/23/ES před datem nabytí účinnosti vnitrostátních opatření provádějících tuto směrnici, aniž by bylo nutné splňovat další požadavky. Distributoři by proto měli být oprávněni dodávat pyrotechnické výrobky, které byly uvedeny na trh, konkrétně zásoby nacházející se již v distribučním řetězci, před datem nabytí účinnosti vnitrostátních opatření, kterými se p provádí tato směrnice.
(59)
Pyrotechnické výrobky pro použití ve vozidlech jsou navrženy tak, aby odpovídaly životnímu cyklu vozidla, a vyžadují proto zvláštní přechodná ustanovení. Je nezbytné, aby tyto pyrotechnické výrobky splňovaly požadavky právních předpisů platných v době, kdy jsou tyto výrobky poprvé dodány na trh, a to po dobu životního cyklu vozidla, v němž jsou namontovány.
(60)
Aby bylo zaručeno nepřerušené užívání určitých pyrotechnických výrobků, zejména v automobilovém průmyslu, je nezbytné, aby se bod 4 přílohy I použil ode dne 4. července 2013.
(61)
Jelikož cíle této směrnice, totiž zajistit, aby pyrotechnické výrobky na trhu splňovaly požadavky na vysokou úroveň ochrany zdraví a bezpečnosti a jiných veřejných zájmů, a zároveň zaručit fungování vnitřního trhu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej z důvodu rozsahu a účinků této směrnice může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(62)
Povinnost provést tuto směrnici ve vnitrostátním právu by se měla omezovat na ustanovení, která v porovnání s předchozí směrnicí představují podstatnou změnu. Povinnost provést ve vnitrostátním právu nezměněná ustanovení vyplývá ze směrnice 2007/23/ES.
(63)
Touto směrnicí by neměly být dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení směrnice ve vnitrostátním právu a dat použitelnosti směrnice uvedených v příloze IV části B,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
KAPITOLA 1
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
1. Tato směrnice stanoví pravidla určená k dosažení volného pohybu pyrotechnických výrobků na vnitřním trhu při zajištění vysoké úrovně ochrany lidského zdraví a veřejné bezpečnosti a ochrany a bezpečnosti spotřebitelů, a to přihlédnutím k příslušným hlediskům týkajícím se ochrany životního prostředí.
2. Tato směrnice stanoví základní bezpečnostní požadavky, které musí pyrotechnické výrobky splňovat, aby mohly být dodány na trh. Tyto požadavky jsou uvedeny v příloze I.
Článek 2
Oblast působnosti
1. Tato směrnice se vztahuje na pyrotechnické výrobky.
2. Tato směrnice se nevztahuje na:
a)
pyrotechnické výrobky, které jsou podle vnitrostátních právních předpisů určeny k nekomerčnímu využití ozbrojenými silami, policií nebo hasičskými sbory;
b)
zařízení spadající do oblasti působnosti směrnice 96/98/ES;
c)
pyrotechnické výrobky určené pro použití v leteckém a kosmickém průmyslu;
d)
kapsle určené výhradně pro hračky spadající do oblasti působnosti směrnice 2009/48/ES;
e)
výbušniny spadající do oblasti působnosti směrnice 93/15/EHS;
f)
střelivo;
g)
zábavní pyrotechniku vyrobenou pro vlastní potřebu výrobce, kterou členský stát, v němž je výrobce usazen, schválí výlučně pro používání na svém území a která zůstává na území tohoto členského státu.
Článek 3
Definice
Pro účely této směrnice se rozumí:
1)
„pyrotechnickým výrobkem“ výrobek obsahující výbušné látky nebo výbušnou směs látek určený k produkci tepla, světla, zvuku, plynu, kouře, nebo kombinace těchto efektů pomocí samoudržujících se exotermických chemických reakcí;
2)
„zábavní pyrotechnikou“ pyrotechnický výrobek určený k zábavním účelům;
3)
„divadelními pyrotechnickými výrobky“ pyrotechnické výrobky určené pro použití na scénách uvnitř budov i na venkovních scénách, včetně filmových a televizních produkcí, nebo pro podobné použití;
4)
„pyrotechnickými výrobky pro použití ve vozidlech“ součásti bezpečnostních zařízení ve vozidlech, které obsahují pyrotechnické látky používané k aktivaci těchto či jiných zařízení;
5)
„střelivem“ náboje, hnací náplně a cvičné náboje a nábojky používané v ručních a jiných střelných zbraních a dělostřelectvem;
6)
„osobou s odbornými znalostmi“ osoba, které členský stát udělil oprávnění k manipulaci se zábavní pyrotechnikou kategorie F4, s divadelními pyrotechnickými výrobky kategorie T2 nebo s ostatními pyrotechnickými výrobky kategorie P2, nebo k jejich používání na svém území;
7)
„dodáním na trh“ dodání pyrotechnického výrobku k distribuci, spotřebě nebo použití na trhu Unie v rámci obchodní činnosti, ať už za úplatu nebo bezplatně;
8)
„uvedením na trh“ první dodání pyrotechnického výrobku na trh Unie;
9)
„výrobcem“ fyzická nebo právnická osoba uvádějící na trh pod svým jménem nebo ochrannou známkou pyrotechnický výrobek, který vyrábí, nebo který si nechává navrhnout nebo vyrobit;
10)
„dovozcem“ fyzická nebo právnická osoba usazená v Unii, která uvádí pyrotechnický výrobek ze třetí země na trh Unie;
11)
„distributorem“ fyzická nebo právnická osoba v dodavatelském řetězci, jiná než výrobce nebo dovozce, která dodává pyrotechnický výrobek na trh;
12)
„hospodářskými subjekty“ výrobce, dovozce a distributor;
13)
„technickou specifikací“ dokument, který předepisuje technické požadavky, které má pyrotechnický výrobek splňovat;
14)
„harmonizovanou normou“ harmonizovaná norma ve smyslu čl. 2 bodu 1 písm. c) nařízení EU č. 1025/2012;
15)
„akreditací“ akreditace ve smyslu čl. 2 bodu 10 nařízení (ES) č. 765/2008;
16)
„vnitrostátním akreditačním orgánem“ vnitrostátní akreditační orgán ve smyslu čl. 2 bodu 11 nařízení (ES) č. 765/2008;
17)
„posouzením shody“ postup k prokázání, zda byly splněny základní bezpečnostní požadavky pyrotechnického výrobku stanovené touto směrnicí;
18)
„subjektem posuzování shody“ subjekt, který vykonává činnosti posuzování shody, včetně kalibrace, zkoušení, certifikace a kontroly;
19)
„stažením z oběhu“ opatření, jehož cílem je navrácení pyrotechnického výrobku, který byl již dodán koncovému uživateli;
20)
„stažením z trhu“ opatření, jehož cílem je zabránit, aby byl pyrotechnický výrobek, který se nachází v dodavatelském řetězci, dodán na trh;
21)
„harmonizačními právními předpisy Unie“ právní předpisy Unie harmonizující podmínky pro uvádění výrobků na trh;
22)
„označením CE“ označení, kterým výrobce vyjadřuje, že pyrotechnický výrobek je ve shodě s příslušnými požadavky stanovenými v harmonizačních právních předpisech Unie, které upravují jeho připojování.
Článek 4
Volný pohyb
1. Členské státy nesmějí zakazovat, omezovat nebo bránit dodávání na trh těch pyrotechnických výrobků, které splňují požadavky této směrnice.
2. Tato směrnice nevylučuje přijetí opatření členskými státy s cílem zakázat nebo omezit držení a používání zábavní pyrotechniky kategorií F2 a F3, divadelních pyrotechnických výrobků a ostatních pyrotechnických výrobků nebo jejich prodej široké veřejnosti, která jsou odůvodněna veřejným pořádkem, veřejnou bezpečností a ochranou zdraví a bezpečnosti spotřebitele nebo ochranou životního prostředí.
3. Na veletrzích, výstavách a při předváděcích akcích za účelem uvádění pyrotechnických výrobků na trh nesmějí členské státy bránit předvádění a používání pyrotechnických výrobků, které nejsou ve shodě s touto směrnicí, pokud jsou viditelně opatřeny označením, které nese jméno a datum konání dotčeného veletrhu, výstavy nebo předváděcí akce a které informuje o tom, že pyrotechnické výrobky neodpovídají této směrnici a jsou neprodejné, dokud nebudou uvedeny do shody s touto směrnicí. Při uvedených akcích se přijmou vhodná bezpečnostní opatření v souladu s případnými požadavky, které stanoví příslušný orgán dotčeného členského státu.
4. Členské státy nesmějí bránit volnému pohybu a používání pyrotechnických výrobků vyrobených za účelem výzkumu, vývoje a zkoušení, které nejsou ve shodě s touto směrnicí, pokud jsou viditelně opatřeny označením s informací o tom, že neodpovídají této směrnici a jsou určeny pouze k výzkumu, vývoji a zkoušení.
Článek 5
Dodávání na trh
Členské státy přijmou veškerá vhodná opatření k zajištění toho, aby pyrotechnické výrobky mohly být dodávány na trh pouze tehdy, pokud splňují požadavky této směrnice.
Článek 6
Kategorie pyrotechnických výrobků
1. Výrobce zařadí pyrotechnické výrobky do kategorií podle druhu použití nebo podle jejich účelu a stupně nebezpečnosti, včetně úrovně hluku. Oznámené subjekty uvedené v článku 21 potvrdí zařazení do kategorií jako součást postupů posuzování shody uvedených v článku 17.
Pyrotechnické výrobky se zařazují do těchto kategorií:
a)
Zábavní pyrotechnika:
i)
kategorie F1: zábavní pyrotechnika, která představuje velmi malé nebezpečí a má zanedbatelnou úroveň hluku a která je určena pro použití na omezených plochách, včetně zábavní pyrotechniky určené k použití uvnitř obytných budov,
ii)
kategorie F2: zábavní pyrotechnika, která přestavuje malé nebezpečí a má nízkou úroveň hluku a která je určena pro venkovní použití na omezených plochách,
iii)
kategorie F3: zábavní pyrotechnika, která představuje středně velké nebezpečí, je určena pro venkovní použití na otevřených prostranstvích a jejíž úroveň hluku nepoškozuje lidské zdraví,
iv)
kategorie F4: zábavní pyrotechnika, která představuje velké nebezpečí, je určena pro použití pouze osobami s odbornými znalostmi (obvykle nazývaná „zábavní pyrotechnika pro profesionální použití“) a jejíž úroveň hluku nepoškozuje lidské zdraví;
b)
Divadelní pyrotechnické výrobky:
i)
kategorie T1: pyrotechnické výrobky pro použití na scéně, které představují malé nebezpečí,
ii)
kategorie T2: pyrotechnické výrobky pro použití na scéně, které jsou určeny pro použití pouze osobami s odbornými znalostmi;
c)
Ostatní pyrotechnické výrobky:
i)
kategorie P1: pyrotechnické výrobky jiné než zábavní pyrotechnika a divadelní pyrotechnické výrobky, které představují malé nebezpečí,
ii)
kategorie P2: pyrotechnické výrobky jiné než zábavní pyrotechnika a divadelní pyrotechnické výrobky, které jsou určeny pro manipulaci nebo použití pouze osobami s odbornými znalostmi.
2. Členské státy uvědomí Komisi o postupech, jimiž určují osoby s odbornými znalostmi a udělují jim oprávnění.
Článek 7
Věkové hranice a další omezení
1. Pyrotechnické výrobky lze dodávat na trh osobám pouze při dodržení níže uvedených věkových hranic:
a)
zábavní pyrotechnika:
i)
kategorie F1: 12 let,
ii)
kategorie F2: 16 let,
iii)
kategorie F3: 18 let;
b)
divadelní pyrotechnické výrobky kategorie T1 a ostatní pyrotechnické výrobky kategorie P1: 18 let.
2. Členské státy mohou věkové hranice stanovené v odstavci 1 zvýšit, je-li to odůvodněno ochranou veřejného pořádku, veřejné bezpečnosti nebo zdraví a bezpečnosti osob. Členské státy mohou rovněž věkové hranice snížit v případě osob odborně vyškolených nebo osob, které takovéto školení absolvují.
3. Výrobci, dovozci a distributoři nesmějí dodávat na trh níže uvedené pyrotechnické výrobky osobám jiným než osobám s odbornými znalostmi:
a)
zábavní pyrotechnika kategorie F4;
b)
divadelní pyrotechnické výrobky kategorie T2 a ostatní pyrotechnické výrobky kategorie P2.
4. Ostatní pyrotechnické výrobky kategorie P1 pro použití ve vozidlech včetně airbagů a předpínačů bezpečnostních pásů nesmí být dostupné široké veřejnosti, pokud tyto pyrotechnické výrobky nejsou zabudovány do vozidla nebo odnímatelného dílu vozidla.
KAPITOLA 2
POVINNOSTI HOSPODÁŘSKÝCH SUBJEKTŮ
Článek 8
Povinnosti výrobců
1. Při uvádění pyrotechnických výrobků na trh musí výrobci zajistit, aby tyto výrobky byly navrženy a vyrobeny v souladu se základními bezpečnostními požadavky stanovenými v příloze I.
2. Výrobci vypracují technickou dokumentaci uvedenou v příloze II a zajistí provedení příslušného postupu posouzení shody uvedeného v článku 17.
Byl-li soulad pyrotechnického výrobku s příslušnými požadavky takovým postupem prokázán, vypracují výrobci EU prohlášení o shodě a připojí označení CE.
3. Výrobci uchovávají technickou dokumentaci a EU prohlášení o shodě po dobu deseti let po uvedení pyrotechnického výrobku na trh.
4. Výrobci zajistí, že se používají postupy, díky kterým sériová výroba zůstane ve shodě s touto směrnicí. Je třeba patřičně přihlédnout ke změnám návrhu nebo parametrů pyrotechnického výrobku a změnám harmonizovaných norem nebo jiných technických specifikací, na jejichž základě se prohlašuje shoda pyrotechnického výrobku.
Je-li to vhodné vzhledem k rizikům, která pyrotechnický výrobek představuje, provádějí výrobci za účelem ochrany zdraví a bezpečnosti spotřebitelů na odůvodněnou žádost příslušných orgánů zkoušky vzorků pyrotechnických výrobků dodávaných na trh a šetření a případně vedou knihy stížností, nevyhovujících pyrotechnických výrobků a stažení pyrotechnických výrobků z oběhu a průběžně o těchto kontrolách informují distributory.
5. Výrobci zajistí, aby byly pyrotechnické výrobky, které uvedli na trh, označeny v souladu s článkem 10 nebo 11.
6. Výrobci uvedou na pyrotechnickém výrobku, nebo není-li to možné, na obalu nebo v dokladu přiloženém k výrobku své jméno, svůj zapsaný obchodní název nebo zapsanou ochrannou známku a poštovní adresu, na níž je lze kontaktovat. Adresa musí uvádět jediné místo, na kterém lze výrobce kontaktovat. Kontaktní údaje se uvádějí v jazyce, který je snadno srozumitelný pro koncové uživatele a orgány dozoru nad trhem.
7. Výrobci zajistí, aby byly k pyrotechnickému výrobku přiloženy v souladu s rozhodnutím příslušného členského státu pokyny a bezpečnostní informace v jazyce, kterému spotřebitelé a ostatní koncoví uživatelé snadno rozumějí. Tyto pokyny, bezpečnostní informace a jakákoli označení musí být jasné, srozumitelné a rozeznatelné.
8. Výrobci, kteří se domnívají nebo mají důvod se domnívat, že pyrotechnický výrobek, který uvedli na trh, není ve shodě s touto směrnicí, přijmou okamžitě nezbytná nápravná opatření k uvedení pyrotechnického výrobku do shody, nebo v případě potřeby k jeho stažení z trhu nebo z oběhu. Dále pokud pyrotechnický výrobek představuje riziko, výrobci neprodleně informují o této skutečnosti příslušné vnitrostátní orgány členských států, v nichž pyrotechnický výrobek dodali na trh, a uvedou podrobnosti zejména o nesouladu a o přijatých nápravných opatřeních.
9. Výrobci předloží příslušnému vnitrostátnímu orgánu na základě jeho odůvodněné žádosti všechny informace a dokumentaci v papírové nebo elektronické podobě, které jsou nezbytné k prokázání shody pyrotechnického výrobku s touto směrnicí, a to v jazyce, kterému tento orgán snadno rozumí. Na žádost tohoto orgánu s ním výrobci spolupracují při každém opatření přijatém s cílem odstranit rizika, která představují pyrotechnické výrobky, které uvedli na trh.
Článek 9
Možnost vysledování
1. Za účelem vysledovatelnosti pyrotechnických výrobků označí výrobci tyto výrobky registračním číslem přiděleným oznámeným subjektem, který provádí posouzení shody podle článku 17. Číslování se provádí v souladu s jednotným systémem, který stanoví Komise.
2. Výrobci a dovozci uchovávají údaje o registračních číslech pyrotechnických výrobků, které dodávají na trh, a poskytují tyto údaje příslušným orgánům na jejich žádost.
Článek 10
Označování jiných pyrotechnických výrobků než pyrotechnických výrobků pro použití ve vozidlech
1. Výrobci zajistí, aby jiné pyrotechnické výrobky než pyrotechnické výrobky pro použití ve vozidlech byly viditelně, čitelně a nesmazatelně označeny v úředním jazyku či jazycích členského státu, v němž má být pyrotechnický výrobek spotřebitelům dostupný. Toto označení musí být jasné, srozumitelné a rozeznatelné.
2. Označení pyrotechnických výrobků musí obsahovat alespoň údaje o výrobci uvedené v čl. 8 odst. 6, nebo není-li výrobce usazen v Unii, údaje o výrobci uvedené v čl. 8 odst. 6 a údaje o dovozci uvedené v čl. 12 odst. 3, název a druh pyrotechnického výrobku, jeho registrační číslo a číslo výrobku, šarže nebo série, minimální věkové hranice uvedené v čl. 7 odst. 1 a 2, příslušnou kategorii a návod k použití, u zábavní pyrotechniky kategorií F3 a F4 rok výroby a u pyrotechnických výrobků, u kterých je to vhodné, údaje o bezpečné vzdálenosti. Označení musí zahrnovat čistý obsah výbušné látky (NEC).
3. U zábavní pyrotechniky musí být rovněž uvedeny alespoň tyto údaje:
a)
kategorie F1: je-li to vhodné, údaj „pouze pro venkovní použití“ a minimální bezpečná vzdálenost;
b)
kategorie F2: údaj „pouze pro venkovní použití“ a případně minimální bezpečná vzdálenost či vzdálenosti;
c)
kategorie F3: údaj „pouze pro venkovní použití“ a minimální bezpečná vzdálenost či vzdálenosti;
d)
kategorie F4: údaj „pouze pro použití osobami s odbornými znalostmi“ a minimální bezpečná vzdálenost či vzdálenosti.
4. U divadelních pyrotechnických výrobků musí být rovněž uvedeny alespoň tyto údaje:
a)
kategorie T1: je-li to vhodné, údaj „pouze pro venkovní použití“ a minimální bezpečná vzdálenost či vzdálenosti;
b)
kategorie T2: údaj „pouze pro použití osobami s odbornými znalostmi“ a minimální bezpečná vzdálenost či vzdálenosti.
5. Není-li na pyrotechnickém výrobku dostatek místa, aby bylo možno splnit požadavky na označování podle odstavců 2, 3 a 4, uvedou se dané informace na nejmenší části obalu.
Článek 11
Označování pyrotechnických výrobků pro použití ve vozidlech
1. Označení pyrotechnických výrobků pro použití ve vozidlech musí uvádět údaje o výrobci uvedené v čl. 8 odst. 6, název a druh pyrotechnického výrobku, registrační číslo a číslo výrobku, šarže nebo série, a je-li to nutné, bezpečnostní pokyny.
2. Není-li na pyrotechnickém výrobku pro použití ve vozidlech dostatek místa, aby bylo možno splnit požadavky na označování podle odstavce 1, uvedou se dané informace na obalu.
3. Bezpečnostní list pro pyrotechnický výrobek pro použití ve vozidlech, který se sestavuje podle přílohy II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek a o zřízení Evropské agentury pro chemické látky (14) a který zohledňuje specifické potřeby profesionálních uživatelů, se těmto uživatelům dodává v jazyce, který požadují.
Bezpečnostní list lze dodat v papírové nebo elektronické podobě za předpokladu, že profesionální uživatel má prostředky potřebné k přístupu k němu.
Článek 12
Povinnosti dovozců
1. Dovozci uvádí na trh pouze pyrotechnické výrobky, které jsou v souladu s právními předpisy.
2. Před uvedením pyrotechnického výrobku na trh dovozci zajistí, aby výrobce provedl příslušný postup posouzení shody uvedený v článku 17. Zajistí, aby výrobce vypracoval technickou dokumentaci, pyrotechnický výrobek nesl označení CE, byly k němu přiloženy požadované doklady a výrobce dodržel požadavky stanovené v čl. 8 odst. 5 a 6.
Domnívá-li se dovozce nebo má-li důvod se domnívat, že pyrotechnický výrobek není ve shodě se základními bezpečnostními požadavky stanovenými v příloze I, nesmí uvést pyrotechnický výrobek na trh, dokud nebude uveden do shody. Dále, pokud pyrotechnický výrobek představuje riziko, musí být výrobce, jakož i orgány dozoru nad trhem o takové skutečnosti dovozcem informovány.
3. Dovozci uvedou na pyrotechnickém výrobku, nebo není-li to možné, na obalu nebo v dokladu přiloženém k výrobku své jméno, svůj zapsaný obchodní název nebo zapsanou ochrannou známku a poštovní adresu, na níž je lze kontaktovat. Kontaktní údaje se uvádějí v jazyce, který je snadno srozumitelný pro koncové uživatele a orgány dozoru nad trhem.
4. Dovozci zajistí, aby byly k pyrotechnickému výrobku přiloženy v souladu s rozhodnutím příslušného členského státu pokyny a bezpečnostní informace v jazyce, kterému spotřebitelé a ostatní koncoví uživatelé snadno rozumějí.
5. Dovozci zajistí, aby v době, kdy nesou za pyrotechnický výrobek odpovědnost, skladovací a přepravní podmínky neohrožovaly jeho soulad se základními bezpečnostními požadavky stanovenými v příloze I.
6. Je-li to vhodné vzhledem k rizikům, která pyrotechnický výrobek představuje, provádějí dovozci za účelem ochrany zdraví a bezpečnosti spotřebitelů na odůvodněnou žádost příslušných orgánů zkoušky vzorků pyrotechnických výrobků dodávaných na trh a šetření a případně vedou knihy stížností, nevyhovujících pyrotechnických výrobků a stažení pyrotechnických výrobků z oběhu a průběžně o těchto kontrolách informují distributory.
7. Dovozci, kteří se domnívají nebo mají důvod se domnívat, že pyrotechnický výrobek, který uvedli na trh, není ve shodě s touto směrnicí, přijmou okamžitě nezbytná nápravná opatření k uvedení pyrotechnického výrobku do shody nebo v případě potřeby k jeho stažení z trhu nebo z oběhu. Dále, pokud pyrotechnický výrobek představuje riziko, dovozci neprodleně informují o této skutečnosti příslušné vnitrostátní orgány členských států, v nichž pyrotechnický výrobek dodávali na trh, a uvedou podrobnosti zejména o nesouladu a o přijatých nápravných opatřeních.
8. Dovozci po dobu deseti let po uvedení pyrotechnického výrobku na trh uchovávají kopii EU prohlášení o shodě pro potřeby orgánů dozoru nad trhem a zaručují, že technická dokumentace může být těmto orgánům na požádání předložena.
9. Dovozci předloží příslušnému vnitrostátnímu orgánu na základě jeho odůvodněné žádosti všechny informace a dokumentaci v papírové nebo elektronické podobě nezbytné k prokázání shody pyrotechnického výrobku v jazyce, kterému tento orgán snadno rozumí. Na žádost tohoto orgánu s ním dovozci spolupracují při každém opatření přijatém s cílem odstranit rizika, která představují pyrotechnické výrobky, které uvedli na trh.
Článek 13
Povinnosti distributorů
1. Při dodávání pyrotechnického výrobku na trh distributoři jednají s řádnou péčí, pokud jde o požadavky této směrnice.
2. Před dodáním pyrotechnického výrobku na trh distributoři ověří, zda nese označení CE, jsou k němu přiloženy požadované doklady a pokyny a bezpečnostní informace v jazyce, kterému spotřebitelé a ostatní koncoví uživatelé v členském státě, v němž má být pyrotechnický výrobek dodán na trh, snadno rozumějí, a zda výrobce a dovozce splnili požadavky stanovené v čl. 8 odst. 5 a 6 a v čl. 12 odst. 3.
Domnívá-li se distributor nebo má-li důvod se domnívat, že pyrotechnický výrobek není ve shodě se základními bezpečnostními požadavky stanovenými v příloze I, nesmí dodat pyrotechnický výrobek na trh, dokud nebude uveden do shody. Dále, pokud pyrotechnický výrobek představuje riziko, informuje o tom distributor výrobce nebo dovozce, jakož i orgány dozoru nad trhem.
3. Distributoři zajistí, aby v době, kdy nesou za pyrotechnický výrobek odpovědnost, skladovací a přepravní podmínky neohrožovaly jeho soulad se základními bezpečnostními požadavky stanovenými v příloze I.
4. Distributoři, kteří se domnívají nebo mají důvod se domnívat, že pyrotechnický výrobek, který dodali na trh, není ve shodě s touto směrnicí, zajistí, že budou přijata nezbytná nápravná opatření k uvedení pyrotechnického výrobku do shody nebo v případě potřeby k jeho stažení z trhu nebo z oběhu. Dále, pokud pyrotechnický výrobek představuje riziko, informují o tom distributoři neprodleně příslušné vnitrostátní orgány členských států, v nichž pyrotechnický výrobek dodávali na trh, a uvedou podrobnosti zejména o nesouladu a o přijatých nápravných opatřeních.
5. Distributoři předloží příslušnému vnitrostátnímu orgánu na základě jeho odůvodněné žádosti všechny informace a dokumentaci v papírové nebo elektronické podobě nezbytné k prokázání shody pyrotechnického výrobku. Na žádost tohoto orgánu s ním distributoři spolupracují při každém opatření přijatém s cílem odstranit rizika, která představují pyrotechnické výrobky, které dodali na trh.
Článek 14
Případy, kdy se povinnosti výrobců vztahují na dovozce a distributory
Dovozce nebo distributor je pro účely této směrnice považován za výrobce a vztahují se na něj povinnosti výrobce podle článku 8, pokud uvede pyrotechnický výrobek na trh pod svým jménem nebo ochrannou známkou nebo pokud upraví pyrotechnický výrobek, jenž byl na trh již uveden, takovým způsobem, který může ovlivnit jeho shodu s požadavky této směrnice.
Článek 15
Identifikace hospodářských subjektů
Hospodářské subjekty musí na žádost orgánů dozoru nad trhem identifikovat:
a)
každý hospodářský subjekt, který jim dodal pyrotechnický výrobek;
b)
každý hospodářský subjekt, kterému dodaly pyrotechnický výrobek.
Hospodářské subjekty musí být schopny poskytnout informace uvedené v prvním odstavci po dobu deseti let poté, co jim byl pyrotechnický výrobek dodán, a po dobu deseti let poté, co pyrotechnický výrobek dodaly.
KAPITOLA 3
SHODA PYROTECHNICKÉHO VÝROBKU
Článek 16
Předpoklad shody pyrotechnických výrobků
Pyrotechnické výrobky, které jsou ve shodě s harmonizovanými normami nebo jejich částmi, na něž byly zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropské unie, se považují za výrobky, které jsou ve shodě se základními bezpečnostními požadavky uvedenými v příloze I, na které se tyto normy nebo jejich části vztahují.
Článek 17
Postupy posuzování shody
K posouzení shody pyrotechnických výrobků postupuje výrobce podle jednoho z těchto postupů uvedených v příloze II:
a)
EU přezkoušení typu (modul B) a podle volby výrobce jeden z těchto postupů:
i)
shoda s typem založená na vnitřní kontrole výroby a zkouškách výrobku pod dohledem v náhodně zvolených intervalech (modul C2),
ii)
shoda s typem založená na zabezpečení kvality výrobního procesu (modul D),
iii)
shoda s typem založená na zabezpečení jakosti výrobku (modul E);
b)
shoda založená na ověřování každého jednotlivého výrobku (modul G);
c)
shoda založená na komplexním zabezpečení jakosti (modul H), pokud jde o zábavní pyrotechniku kategorie F4.
Článek 18
EU prohlášení o shodě
1. V EU prohlášení o shodě se uvede, že bylo prokázáno splnění základních bezpečnostních požadavků uvedených v příloze I.
2. EU prohlášení o shodě je vypracováno podle vzoru uvedeného v příloze III, obsahuje prvky stanovené v příslušných modulech uvedených v příloze II a je průběžně aktualizováno. Přeloží se do jazyka nebo jazyků požadovaných členským státem, v němž je pyrotechnický výrobek uváděn nebo dodáván na trh.
3. Pokud se na pyrotechnický výrobek vztahuje více než jeden akt Unie požadující EU prohlášení o shodě, vypracuje se pro všechny tyto akty Unie jednotné EU prohlášení o shodě. Dané akty Unie musí být v tomto prohlášení uvedeny včetně odkazů na jejich zveřejnění.
4. Vypracováním EU prohlášení o shodě přebírá výrobce odpovědnost za soulad pyrotechnického výrobku s požadavky stanovenými touto směrnicí.
Článek 19
Obecné zásady označení CE
Označení CE podléhá obecným zásadám uvedeným v článku 30 nařízení (ES) č. 765/2008.
Článek 20
Pravidla a podmínky pro připojování označení CE a jiných označení
1. Označení CE se viditelně, čitelně a nesmazatelně připojí k pyrotechnickému výrobku. Pokud to vzhledem k povaze pyrotechnického výrobku není možné nebo odůvodněné, musí být připojeno k obalu a průvodním dokumentům.
2. Označení CE se připojí před uvedením pyrotechnického výrobku na trh.
3. Za označením CE následuje identifikační číslo oznámeného subjektu, byl-li tento subjekt zapojen do fáze kontroly výroby.
Identifikační číslo oznámeného subjektu připojuje sám subjekt, nebo je připojeno podle jeho pokynů výrobcem.
4. Za označením CE, případně za identifikačním číslem oznámeného subjektu může následovat jakákoli jiná značka označující zvláštní riziko nebo použití.
5. Členské státy při zajišťování řádného uplatňování režimu označování CE vycházejí z existujících mechanismů a přijmou vhodná opatření v případě nesprávného použití tohoto označení.
KAPITOLA 4
OZNAMOVÁNÍ SUBJEKTŮ POSUZOVÁNÍ SHODY
Článek 21
Oznámení
Členské státy oznámí Komisi a ostatním členským státům subjekty, které jsou oprávněné provádět úkoly posouzení shody třetími stranami podle této směrnice.
Článek 22
Oznamující orgány
1. Členské státy určí oznamující orgán odpovědný za stanovení a provádění nezbytných postupů pro posuzování a oznamování subjektů posuzování shody a kontrolu oznámených subjektů, včetně souladu s článkem 27.
2. Členské státy mohou rozhodnout o tom, že posuzování a kontrolu uvedené v odstavci 1 bude provádět vnitrostátní akreditační orgán ve smyslu nařízení (ES) č. 765/2008 a v souladu s ním.
Článek 23
Požadavky na oznamující orgány
1. Oznamující orgán je zřízen takovým způsobem, aby nedocházelo k žádným střetům zájmů se subjekty posuzování shody.
2. Oznamující orgán je organizován a funguje tak, aby zabezpečil objektivitu a nestrannost svých činností.
3. Oznamující orgán je organizován takovým způsobem, aby každé rozhodnutí o oznámení subjektu posuzování shody bylo přijato příslušnými osobami, jinými než osobami, které provedly posouzení shody.
4. Oznamující orgán nenabízí ani neposkytuje žádné činnosti, které provádějí subjekty posuzování shody, ani neposkytuje poradenské služby na komerčním či konkurenčním základě.
5. Oznamující orgán zachovává důvěrnost získaných informací.
6. Oznamující orgán má k dispozici dostatečný počet kvalifikovaných pracovníků, aby mohl řádně vykonávat své povinnosti.
Článek 24
Informační povinnost oznamujících orgánů
Členské státy informují Komisi o svých postupech pro posuzování a oznamování subjektů posuzování shody a kontrolu oznámených subjektů a o veškerých změnách týkajících se těchto informací.
Komise tyto informace zveřejní.
Článek 25
Požadavky týkající se oznámených subjektů
1. Pro účely oznámení musí subjekt posuzování shody splňovat požadavky stanovené v odstavcích 2 až 11.
2. Subjekt posuzování shody je zřízen podle vnitrostátních právních předpisů členského státu a má právní subjektivitu.
3. Subjekt posuzování shody je třetí stranou nezávislou na organizaci nebo pyrotechnickém výrobku, který posuzuje.
4. Subjekt posuzování shody, jeho nejvyšší vedení a pracovníci odpovědní za provádění úkolů v rámci posuzování shody nesmí být osobami, které navrhují, vyrábějí, dodávají, instalují, nakupují, vlastní, používají nebo udržují pyrotechnické výrobky nebo výbušné látky, ani zástupci jakékoli z těchto stran. To nevylučuje používání pyrotechnických výrobků nebo výbušných látek, které jsou nezbytné pro činnost subjektu posuzování shody, ani používání pyrotechnických výrobků k osobním účelům.
Subjekt posuzování shody, jeho nejvyšší vedení a pracovníci odpovědní za provádění úkolů v rámci posuzování shody se nesmějí přímo podílet na projektování, výrobě nebo konstrukci, uvádění na trh, instalaci, používání nebo údržbě pyrotechnických výrobků nebo výbušných látek ani zastupovat strany, které se těmito činnostmi zabývají. Nesmějí vykonávat žádnou činnost, která by mohla ohrozit jejich nezávislý úsudek nebo důvěryhodnost ve vztahu k činnostem posuzování shody, pro něž byly tyto osoby oznámeny. To platí zejména pro poradenské služby.
Subjekt posuzování shody musí zaručit, že činnosti jeho dceřiných společností nebo subdodavatelů neohrožují důvěrnost, objektivitu a nestrannost jeho činností posuzování shody.
5. Subjekt posuzování shody a jeho pracovníci provádějí posuzování shody na nejvyšší úrovni profesionální důvěryhodnosti a požadované technické způsobilosti v konkrétní oblasti a nesmějí být vystaveni žádným tlakům a podnětům, zejména finančním, které by mohly ovlivnit jejich úsudek nebo výsledky jejich činností posuzování shody, zejména ze strany osob nebo skupin osob, které mají na výsledcích těchto činností zájem.
6. Subjekt posuzování shody musí být schopen provádět všechny úkoly v rámci posuzování shody, které tomuto subjektu ukládá příloha II a pro něž byl oznámen, ať již tyto úkoly provádí subjekt posuzování shody sám, nebo jsou prováděny jeho jménem a na jeho odpovědnost.
Subjekt posuzování shody musí mít vždy a pro každý postup posuzování shody a pro každý druh nebo kategorii pyrotechnických výrobků, pro něž byl oznámen, k dispozici:
a)
potřebné pracovníky s odbornými znalostmi a dostatečnými zkušenostmi potřebnými k plnění úkolů souvisejících s posuzováním shody;
b)
potřebné popisy postupů, podle nichž je posuzování shody prováděno, aby byla zajištěna transparentnost těchto postupů a možnost jejich zopakování; musí uplatňovat náležitou politiku a postupy pro rozlišení mezi úkoly, jež vykonává jako oznámený subjekt, a dalšími činnostmi;
c)
potřebné postupy pro výkon činností, jež řádně zohledňují velikost a strukturu podniku, odvětví, v němž působí, míru složitosti dané technologie výrobku a hromadnou nebo sériovou povahu výrobního procesu.
Subjekt posuzování shody musí mít prostředky nezbytné k řádnému provádění technických a administrativních úkolů spojených s posuzováním shody a musí mít přístup k veškerému potřebnému vybavení nebo zařízení.
7. Pracovníci odpovědní za provádění úkolů v rámci posuzování shody musí:
a)
mít přiměřené technické a odborné vzdělání týkající se všech činností spojených s posuzováním shody, pro které byl subjekt posuzování shody oznámen;
b)
mít uspokojivou znalost požadavků souvisejících s posuzováním, které provádějí, a odpovídající pravomoc toto posuzování provádět;
c)
mít náležité znalosti základních bezpečnostních požadavků stanovených v příloze I, příslušných harmonizovaných norem a příslušných ustanovení harmonizačních právních předpisů Unie a vnitrostátních právních předpisů a rozumět jim;
d)
být schopni vypracovávat certifikáty, záznamy a zprávy prokazující, že byla posouzení provedena.
8. Musí být zaručena nestrannost subjektu posuzování shody, jeho nejvyššího vedení a pracovníků odpovědných za provádění úkolů v rámci posuzování shody.
Odměňování nejvyššího vedení a pracovníků subjektu posuzování shody odpovědných za provádění úkolů v rámci posuzování shody nezávisí na počtu provedených posouzení nebo na jejich výsledcích.
9. Subjekt posuzování shody uzavře pojištění odpovědnosti za škodu, pokud tuto odpovědnost nepřevzal stát v souladu s vnitrostátními právními předpisy nebo pokud není za posuzování shody přímo odpovědný sám členský stát.
10. Pracovníci subjektu posuzování shody jsou povinni zachovávat služební tajemství, pokud jde o veškeré informace, které získali při plnění svých úkolů podle přílohy II nebo podle jakéhokoli ustanovení vnitrostátních právních předpisů, kterým se tato příloha provádí, s výjimkou styku s příslušnými orgány členského státu, v němž vykonávají svou činnost. Důvěrné obchodní informace musí být chráněny.
11. Subjekt posuzování shody se podílí na příslušných normalizačních činnostech a na činnostech koordinační skupiny oznámeného subjektu zřízené podle příslušných harmonizačních právních předpisů Unie nebo zajistí, aby byli jeho pracovníci odpovědní za provádění úkolů v rámci posuzování shody o těchto činnostech informováni, a používá jakožto všeobecné pokyny správní rozhodnutí a dokumenty, které jsou výsledkem práce této skupiny.
Článek 26
Předpoklad shody oznámených subjektů
Pokud subjekt posuzování shody prokáže, že splňuje kritéria stanovená příslušnými harmonizovanými normami nebo jejich částmi, na něž byly zveřejněny odkazy v Úředním věstníku Evropské unie, předpokládá se, že splňuje požadavky stanovené v článku 25 v rozsahu, v němž se harmonizované normy na tyto požadavky vztahují.
Článek 27
Dceřiné společnosti a subdodavatelé oznámených subjektů
1. Pokud oznámený subjekt zadá konkrétní úkoly týkající se posuzování shody subdodavateli nebo dceřiné společnosti, zajistí, že subdodavatel nebo dceřiná společnost splňuje požadavky stanovené v článku 25, a informuje o tom oznamující orgán.
2. Oznámené subjekty nesou plnou odpovědnost za úkoly provedené subdodavateli nebo dceřinými společnostmi bez ohledu na to, kde jsou tito subdodavatelé nebo dceřiné společnosti usazeny.
3. Činnosti lze zadat subdodavateli nebo dceřiné společnosti pouze se souhlasem zákazníka.
4. Oznámený subjekt uchovává pro potřebu oznamujícího orgánu příslušné doklady týkající se posouzení kvalifikací subdodavatele nebo dceřiné společnosti a práce provedené subdodavatelem nebo dceřinou společností podle přílohy II.
Článek 28
Žádost o oznámení
1. Subjekt posuzování shody podává žádost o oznámení oznamujícímu orgánu členského státu, v němž je usazen.
2. Součástí žádosti o oznámení je popis činností posuzování shody, modulu nebo modulů posuzování shody a pyrotechnického výrobku nebo výrobků, pro něž se subjekt prohlašuje za odborně způsobilý, jakož i osvědčení o akreditaci, pokud existuje, vydané vnitrostátním akreditačním orgánem, které potvrzuje, že subjekt posuzování shody splňuje požadavky stanovené v článku 25.
3. Nemůže-li dotčený subjekt posuzování shody předložit osvědčení o akreditaci, poskytne oznamujícímu orgánu veškeré doklady nezbytné k ověření, uznání a pravidelné kontrole svého souladu s požadavky stanovenými v článku 25.
Článek 29
Postup oznamování
1. Oznamující orgány mohou oznámit pouze subjekty posuzování shody, které splňují požadavky stanovené v článku 25.
2. K oznámení Komisi a ostatním členským státům využijí elektronický nástroj pro oznamování vyvinutý a spravovaný Komisí.
3. Oznámení obsahuje veškeré podrobnosti o příslušných činnostech posuzování shody, modulu nebo modulech posuzování shody a pyrotechnickém výrobku nebo výrobcích a příslušné potvrzení o odborné způsobilosti.
4. Pokud se oznámení nezakládá na osvědčení o akreditaci uvedeném v čl. 28 odst. 2, poskytne oznamující orgán Komisi a ostatním členským státům doklady, které prokazují odbornou způsobilost subjektu posuzování shody a zavedená opatření k zajištění toho, aby byl subjekt pravidelně kontrolován a i v budoucnu splňoval požadavky stanovené v článku 25.
5. Dotčený subjekt může vykonávat činnosti oznámeného subjektu, pouze pokud Komise nebo ostatní členské státy proti tomu nevznesly námitky do dvou týdnů po oznámení, pokud se použije osvědčení o akreditaci, nebo do dvou měsíců po oznámení, pokud se akreditace nepoužije.
Pouze takový subjekt se pro účely této směrnice považuje za oznámený subjekt.
6. Oznamující orgán oznámí Komisi a ostatním členským státům jakékoli následné významné změny oznámení.
Článek 30
Identifikační čísla a seznamy oznámených subjektů
1. Komise oznámenému subjektu přidělí identifikační číslo.
Přidělí mu jediné číslo i v případě, že je subjekt oznámen podle několika aktů Unie.
2. Komise zveřejní seznam subjektů oznámených podle této směrnice, včetně identifikačních čísel, která jim byla přidělena, a činností, pro něž byly oznámeny.
Komise zajistí, aby tento seznam byl aktualizován.
Článek 31
Změny v oznámeních
1. Pokud oznamující orgán zjistí nebo je upozorněn na to, že oznámený subjekt již nesplňuje požadavky stanovené v článku 25 nebo neplní své povinnosti, omezí, pozastaví nebo případně zruší oznámení podle toho, jak je neplnění těchto požadavků nebo povinností závažné. Informuje o tom neprodleně Komisi a ostatní členské státy.
2. V případě omezení, pozastavení nebo zrušení oznámení nebo v případě, že oznámený subjekt ukončil svou činnost, zajistí oznamující členský stát, aby byly podklady tohoto subjektu buď zpracovány jiným oznámeným subjektem, nebo byly k dispozici příslušným oznamujícím orgánům a orgánům dozoru nad trhem na vyžádání.
Článek 32
Zpochybnění odborné způsobilosti oznámených subjektů
1. Komise vyšetří všechny případy, v nichž má pochybnosti nebo je upozorněna na pochybnosti o odborné způsobilosti oznámeného subjektu nebo o tom, zda oznámený subjekt nadále splňuje požadavky a povinnosti, které jsou mu uloženy.
2. Oznamující členský stát předloží Komisi na vyžádání všechny informace týkající se podkladů pro oznámení nebo toho, že je dotčený oznámený subjekt nadále odborně způsobilý.
3. Komise zajistí, aby se se všemi citlivými informacemi získanými v průběhu tohoto šetření nakládalo jako s důvěrnými.
4. Pokud Komise zjistí, že oznámený subjekt nesplňuje nebo přestal splňovat požadavky pro své oznámení, přijme prováděcí akt vyžadující, aby oznamující členský stát přijal nezbytná nápravná opatření, včetně případného zrušení oznámení.
Tento prováděcí akt se přijme poradním postupem podle čl. 44 odst. 2.
Článek 33
Povinnosti týkající se činnosti oznámených subjektů
1. Oznámené subjekty provádějí posuzování shody v souladu s postupy posuzování shody stanovenými v příloze II.
2. Posuzování shody se provádí přiměřeným způsobem, aby se zabránilo zbytečné zátěži hospodářských subjektů. Subjekty posuzování shody při výkonu své činnosti řádně zohlední velikost a strukturu podniku, odvětví, v němž působí, míru složitosti dané technologie výrobku a hromadnou nebo sériovou povahu výrobního procesu.
Tyto subjekty musí ovšem dodržovat míru přísnosti a úroveň ochrany, jež jsou vyžadovány, aby byl pyrotechnický výrobek v souladu s požadavky této směrnice.
3. Oznámené subjekty, které provádějí posuzování shody, přidělí pyrotechnickým výrobkům, které prošly posouzením shody, registrační čísla umožňující identifikovat tyto výrobky a jejich výrobce a vedou rejstřík registračních čísel pyrotechnických výrobků, jimž udělily certifikát.
4. Pokud oznámený subjekt zjistí, že výrobce nesplnil základní bezpečnostní požadavky stanovené v příloze I nebo v odpovídajících harmonizovaných normách nebo technických specifikacích, vyzve výrobce, aby přijal vhodná nápravná opatření, a nevydá certifikát shody.
5. Pokud v průběhu kontroly shody po vydání certifikátu oznámený subjekt zjistí, že pyrotechnický výrobek již nesplňuje požadavky, vyzve výrobce, aby přijal vhodná nápravná opatření, a v případě nutnosti může platnost certifikátu pozastavit nebo certifikát odejmout.
6. Pokud výrobce nepřijme nápravná opatření nebo pokud tato opatření nemají požadovaný účinek, oznámený subjekt omezí nebo pozastaví platnost příslušných certifikátů nebo případně tyto certifikáty odejme.
Článek 34
Odvolání proti rozhodnutím oznámených subjektů
Členské státy zajistí, aby bylo možné se proti rozhodnutím oznámených subjektů odvolat.
Článek 35
Informační povinnost oznámených subjektů
1. Oznámené subjekty informují oznamující orgán:
a)
o každém zamítnutí, omezení, pozastavení platnosti nebo odejmutí certifikátů;
b)
o všech okolnostech majících vliv na rozsah nebo podmínky oznámení;
c)
o každé žádosti o informace o činnostech posuzování shody, kterou obdržely od orgánů dozoru nad trhem;
d)
na vyžádání o činnostech posuzování shody vykonaných v rámci rozsahu jejich oznámení a o jakýchkoli jiných vykonaných činnostech, včetně přeshraničních činností a zadávání subdodávek.
2. Oznámené subjekty poskytnou ostatním subjektům oznámeným podle této směrnice, které vykonávají obdobné činnosti posuzování shody a zabývají se stejnými pyrotechnickými výrobky, příslušné informace o otázkách týkajících se negativních, a na požádání i pozitivních výsledků posuzování shody.
Článek 36
Výměna zkušeností
Komise organizačně zabezpečuje výměnu zkušeností mezi vnitrostátními orgány členských států, které jsou odpovědné za politiku oznamování.
Článek 37
Koordinace oznámených subjektů
Komise zajistí zavedení a řádné provádění vhodné koordinace a spolupráce mezi subjekty oznámenými podle této směrnice ve formě fóra oznámených subjektů.
Členské státy zajistí účast jimi oznámených subjektů na práci tohoto fóra, a to přímo nebo prostřednictvím určených zástupců.
KAPITOLA 5
DOZOR NAD TRHEM UNIE, KONTROLA PYROTECHNICKÝCH VÝROBKŮ VSTUPUJÍCÍCH NA TRH UNIE A OCHRANNÝ POSTUP UNIE
Článek 38
Dozor nad trhem Unie a kontrola pyrotechnických výrobků vstupujících na trh Unie
1. Členské státy přijmou veškerá vhodná opatření k zajištění toho, aby pyrotechnické výrobky mohly být uváděny na trh pouze tehdy, pokud - jsou-li řádně skladovány a použity k určenému účelu - neohrožují zdraví a bezpečnost osob.
2. Ustanovení čl. 15 odst. 3 a článků 16 až 29 nařízení (ES) č. 765/2008 se vztahují na pyrotechnické výrobky.
3. Členské státy informují každoročně Komisi o své činnosti v oblasti dozoru nad trhem.
Článek 39
Postup pro nakládání s pyrotechnickými výrobky představujícími riziko na vnitrostátní úrovni
1. Pokud orgány dozoru nad trhem jednoho členského státu mají dostatečné důvody domnívat se, že pyrotechnický výrobek představuje riziko pro zdraví nebo bezpečnost osob nebo pro jiný veřejný zájem, na nějž se vztahuje tato směrnice, provedou hodnocení, zda dotčený výrobek splňuje všechny příslušné požadavky stanovené touto směrnicí. Příslušné hospodářské subjekty za tímto účelem spolupracují v nezbytné míře s orgány dozoru nad trhem.
Pokud v průběhu hodnocení zmíněného v prvním pododstavci orgány dozoru nad trhem zjistí, že pyrotechnický výrobek nesplňuje požadavky stanovené touto směrnicí, vyzvou neprodleně dotčený hospodářský subjekt, aby přijal všechna vhodná nápravná opatření k uvedení pyrotechnického výrobku do souladu s těmito požadavky, nebo k jeho stažení z trhu nebo z oběhu v jimi stanovené lhůtě, která je přiměřená povaze rizika.
Orgány dozoru nad trhem informují příslušný oznámený subjekt.
Na opatření uvedená v druhém pododstavci tohoto odstavce se použije článek 21 nařízení (ES) č. 765/2008.
2. Domnívají-li se orgány dozoru nad trhem, že se nesoulad netýká pouze území daného členského státu, informují Komisi a ostatní členské státy o výsledcích hodnocení a o opatřeních, která má hospodářský subjekt na jejich žádost přijmout.
3. Hospodářský subjekt zajistí, aby všechna vhodná nápravná opatření byla přijata ohledně všech dotčených pyrotechnických výrobků, které dodal na trh v celé Unii.
4. Pokud příslušný hospodářský subjekt ve lhůtě uvedené v odst. 1 druhém pododstavci nepřijme přiměřená nápravná opatření, přijmou orgány dozoru nad trhem všechna vhodná předběžná opatření s cílem zakázat nebo omezit dodávání pyrotechnického výrobku na trh daného členského státu, nebo pyrotechnický výrobek stáhnout z trhu nebo z oběhu.
O takových opatřeních orgány dozoru nad trhem neprodleně informují Komisi a ostatní členské státy.
5. Součástí informací uvedených v druhém pododstavci odstavce 4 jsou všechny dostupné podrobnosti, zejména údaje nezbytné pro identifikaci nevyhovujícího pyrotechnického výrobku, údaje o původu pyrotechnického výrobku, povaze nesouladu a souvisejícího rizika, povaze a době trvání opatření přijatých na vnitrostátní úrovni a o stanovisku příslušného hospodářského subjektu. Orgány dozoru nad trhem zejména uvedou, zda je důvodem nesouladu některý z těchto nedostatků:
a)
pyrotechnický výrobek nesplňuje požadavky na zdraví nebo bezpečnost osob nebo požadavky týkající se ochrany jiného veřejného zájmu stanovené v této směrnici, nebo
b)
nedostatky v harmonizovaných normách uvedených v článku 16, které jsou základem pro předpoklad shody.
6. Členské státy, jiné než členský stát, který zahájil postup podle tohoto článku, neprodleně informují Komisi a ostatní členské státy o veškerých opatřeních, která přijaly, a o všech doplňujících údajích o nesouladu dotčeného pyrotechnického výrobku, které mají k dispozici, a v případě nesouhlasu s přijatým vnitrostátním opatřením o svých námitkách.
7. Pokud do tří měsíců od přijetí informací uvedených v odst. 4 druhém pododstavci nevznese žádný členský stát ani Komise námitku ohledně předběžného opatření přijatého členským státem, považuje se uvedené opatření za opodstatněné.
8. Členské státy zajistí, aby byla v souvislosti s dotčeným pyrotechnickým výrobkem neprodleně přijata vhodná omezující opatření, jako je stažení pyrotechnického výrobku z trhu.
Článek 40
Ochranný postup Unie
1. Pokud jsou po ukončení postupu stanoveného v čl. 39 odst. 3 a 4 vzneseny námitky proti opatřením přijatým členským státem nebo pokud se Komise domnívá, že jsou tato opatření v rozporu s právními předpisy Unie, zahájí Komise neprodleně konzultace s členskými státy a příslušným hospodářským subjektem nebo subjekty a provede hodnocení vnitrostátního opatření. Na základě výsledků tohoto hodnocení Komise přijme prováděcí akt, kterým rozhodne, zda je vnitrostátní opatření opodstatněné, či nikoli.
Rozhodnutí Komise je určeno všem členským státům; Komise ho neprodleně oznámí členským státům a příslušnému hospodářskému subjektu nebo subjektům.
2. Pokud je vnitrostátní opatření považováno za opodstatněné, všechny členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby byl nevyhovující pyrotechnický výrobek stažen z jejich vnitrostátního trhu, a informují o tom Komisi. Je-li vnitrostátní opatření považováno za neopodstatněné, dotčený členský stát toto opatření zruší.
3. Pokud je vnitrostátní opatření považováno za opodstatněné a je-li nesoulad pyrotechnického výrobku přisuzován nedostatkům v harmonizovaných normách, jak je uvedeno v čl. 39 odst. 5 písm. b) této směrnice, použije Komise postup stanovený v článku 11 nařízení (EU) č. 1025/2012.
Článek 41
Pyrotechnické výrobky, jež jsou v souladu, ale přesto představují riziko pro zdraví nebo bezpečnost
1. Pokud členský stát po provedení hodnocení podle čl. 39 odst. 1 zjistí, že ačkoli je pyrotechnický výrobek v souladu s touto směrnicí, představuje riziko pro zdraví nebo bezpečnost osob, nebo pro ochranu jiného veřejného zájmu, vyzve příslušný hospodářský subjekt, aby přijal všechna vhodná opatření k zajištění toho, aby dotčený pyrotechnický výrobek, pokud byl uveden na trh, dále nepředstavoval toto riziko, nebo aby jej stáhnul z trhu nebo z oběhu v jím stanovené lhůtě, která je přiměřená povaze rizika.
2. Hospodářský subjekt zajistí, aby nápravná opatření byla přijata ohledně všech dotčených pyrotechnických výrobků, které dodal na trh v celé Unii.
3. Členský stát o tom neprodleně informuje Komisi a ostatní členské státy. Informace musí obsahovat všechny dostupné podrobnosti, zejména údaje nezbytné pro identifikaci dotčeného pyrotechnického výrobku, údaje o jeho původu a dodavatelském řetězci, údaje o povaze souvisejícího rizika a o povaze a době trvání opatření přijatých na vnitrostátní úrovni.
4. Komise neprodleně zahájí konzultace s členskými státy a s příslušným hospodářským subjektem nebo subjekty a provede hodnocení přijatých vnitrostátních opatření. Na základě výsledků tohoto hodnocení Komise prostřednictvím prováděcích aktů rozhodne, zda jsou vnitrostátní opatření opodstatněná, či nikoli, a v případě nutnosti navrhne vhodná opatření.
Prováděcí akty uvedené v prvním pododstavci jsou přijímány v souladu s přezkumným postupem uvedeným v čl. 44 odst. 3.
V řádně odůvodněných a naléhavých případech týkajících se zdraví a bezpečnosti osob přijme Komise okamžitě použitelné prováděcí akty postupem uvedeným v čl. 44 odst. 4.
5. Rozhodnutí Komise je určeno všem členským státům; Komise ho neprodleně oznámí členským státům a příslušnému hospodářskému subjektu nebo subjektům.
Článek 42
Formální nesoulad
1. Aniž je dotčen článek 39, členský stát vyzve příslušný hospodářský subjekt, aby odstranil nesoulad, pokud zjistí jeden z následujících nedostatků:
a)
označení CE bylo připojeno v rozporu s článkem 30 nařízení (ES) č. 765/2008 nebo článkem 20 této směrnice;
b)
označení CE nebylo připojeno;
c)
identifikační číslo oznámeného subjektu, byl-li tento subjekt zapojen do fáze kontroly výroby, bylo připojeno v rozporu s článkem 20 nebo nebylo připojeno;
d)
nebylo vypracováno EU prohlášení o shodě;
e)
EU prohlášení o shodě nebylo vypracováno správně;
f)
technická dokumentace chybí nebo je neúplná;
g)
informace uvedené v čl. 8 odst. 6 nebo čl. 12 odst. 3 chybí, jsou nesprávné nebo neúplné;
h)
nebyl splněn jiný administrativní požadavek uvedený v článcích 8 nebo 12.
2. Pokud nesoulad uvedený v odstavci 1 nadále trvá, členský stát přijme všechna vhodná opatření a omezí nebo zakáže dodávání pyrotechnického výrobku na trh, nebo zajistí, aby byl stažen z oběhu nebo z trhu.
KAPITOLA 6
PROVÁDĚCÍ PRAVOMOCI
Článek 43
Prováděcí akty
Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví:
a)
jednotný systém číslování uvedený v čl. 9 odst. 1 a praktické aspekty rejstříku uvedeného v čl. 33 odst. 3;
b)
praktické aspekty pro pravidelné shromažďování a aktualizaci údajů o nehodách souvisejících s pyrotechnickými výrobky.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 44 odst. 3.
Článek 44
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Výbor pro pyrotechnické výrobky. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
4. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.
5. Komise konzultuje s výborem všechny otázky, pro něž se podle nařízení (EU) č. 1025/2012 či jakéhokoli jiného právního předpisu Unie vyžadují konzultace s odborníky z odvětví.
Výbor může mimoto přezkoumávat jakékoli další otázky týkající se uplatňování této směrnice, které může vznést předseda nebo zástupce některého členského státu v souladu s jednacím řádem tohoto výboru.
KAPITOLA 7
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 45
Sankce
Členské státy stanoví sankce za porušení vnitrostátních právních předpisů přijatých podle této směrnice ze strany hospodářských subjektů a přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění jejich uplatňování. Takto stanovené sankce mohou zahrnovat trestněprávní sankce za závažná porušení.
Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Článek 46
Přechodná ustanovení
1. Členské státy nesmějí bránit dodávání pyrotechnických výrobků na trh, které jsou ve shodě se směrnicí 2007/23/ES a které byly uvedeny na trh před 1. červencem 2015.
2. Vnitrostátní povolení pro zábavní pyrotechniku kategorií F1, F2 a F3 udělená před 4. červencem 2010 jsou na území členského státu, jenž povolení vydal, nadále platná až do svého pozbytí platnosti nebo do 4. července 2017, podle toho, co nastane dříve.
3. Vnitrostátní povolení pro ostatní pyrotechnické výrobky, pro zábavní pyrotechniku kategorie F4 a pro divadelní pyrotechnické výrobky udělená před 4. červencem 2013 jsou na území členského státu, jenž povolení vydal, nadále platná až do svého pozbytí platnosti nebo do 4. července 2017, podle toho, co nastane dříve.
4. Odchylně od odstavce 3 jsou vnitrostátní povolení pro pyrotechnické výrobky pro použití ve vozidlech, včetně použití v náhradních dílech, udělená před 4. červencem 2013 platná až do svého pozbytí platnosti.
5. Osvědčení vydaná podle směrnice 2007/23/ES zůstávají v platnosti podle této směrnice.
Článek 47
Provedení
1. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s čl. 3 odst. 7, 12, 13 a 15 až 22, čl. 4 odst. 1, článkem 5, čl. 7 odst. 4, čl. 8 odst. 2 až 9, článkem 9, čl. 10 odst. 2, čl. 11 odst. 1 a 3, články 12 až 16, články 18 až 29, články 31 až 35, článkem 37, čl. 38 odst. 1 a 2, články 39 až 42, článkem 45, článkem 46 a přílohami I, II a III do 30. června 2015. Neprodleně sdělí Komisi znění ustanovení těchto opatření.
Tato opatření se použijí od 1. července 2015.
2. Odchylně od odstavce 1 členské státy přijmou a zveřejní do 3. října 2013 právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s bodem 4 přílohy I. Neprodleně sdělí Komisi znění ustanovení těchto opatření. Tato opatření se použijí ode dne 4. července 2013.
3. Opatření přijatá členskými státy podle odstavců 1 a 2 musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Musí rovněž obsahovat prohlášení, že odkazy ve stávajících právních a správních předpisech na směrnici zrušenou touto směrnicí se považují za odkazy na tuto směrnici. Způsob odkazu a znění prohlášení si stanoví členské státy.
4. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 48
Zrušení
Směrnice 2007/23/ES ve znění aktů uvedených v příloze IV části A se zrušuje s účinkem od 1. července 2015, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení směrnice ve vnitrostátním právu a dat použitelnosti uvedených v příloze IV části B.
Odchylně od prvního pododstavce tohoto článku se bod 4 přílohy I směrnice 2007/23/ES zrušuje s účinkem od 4. července 2013.
Odkazy na zrušenou směrnici se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.
Článek 49
Vstup v platnost a použitelnost
Tato směrnice vstupuje v platnost v den následující po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Články 1 a 2, čl. 3 odst. 1 až 6, 8 až 11 a 14, čl. 4 odst. 2, 3 a 4, článek 6, čl. 7 odst. 1, 2 a 3, čl. 8 odst. 1, čl. 10 odst. 1, 3 a 4, čl. 11 odst. 2, články 17, 30 a 36, čl. 38 odst. 3, články 43 a 44 a přílohy IV a V se použijí od 1. července 2015.
Článek 50
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku dne 12. června 2013.
DIREKTIVA 2013/29/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 12. junija 2013
o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z dostopnostjo pirotehničnih izdelkov na trgu (prenovitev)
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Direktiva 2007/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o dajanju pirotehničnih izdelkov v promet (3) je bila bistveno spremenjena (4). Glede na potrebo po nadaljnjih spremembah bi bilo treba zaradi jasnosti navedeno direktivo prenoviti.
(2)
Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov (5) določa pravila o akreditaciji organov za ugotavljanje skladnosti, zagotavlja okvir za nadzor trga proizvodov in proizvodov iz tretjih držav ter določa splošna načela glede oznake CE.
(3)
Sklep št. 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov (6) določa skupna načela in referenčne določbe za uporabo v sektorski zakonodaji z namenom zagotavljanja dosledne podlage za revizijo ali prenovitev navedene zakonodaje. Direktivo 2007/23/ES bi bilo treba prilagoditi navedenemu sklepu.
(4)
Zakoni in drugi predpisi, ki so v veljavi v državah članicah v zvezi z dajanjem na voljo pirotehničnih izdelkov na trgu, so različni, zlasti glede vidikov, kot sta varnost in učinkovitost.
(5)
Zakone in druge predpise držav članic, ki lahko povzročijo trgovinske ovire v Uniji, je treba harmonizirati, da se zagotovi prosti pretok pirotehničnih izdelkov na notranjem trgu, pri čemer se zagotavlja visoka raven zaščite zdravja in varnosti ljudi ter varstva potrošnikov in poklicnih končnih uporabnikov. Ta visoka raven zaščite bi morala vključevati, da se spoštujejo ustrezne starostne omejitve za uporabnike pirotehničnih izdelkov.
(6)
Direktiva Sveta 93/15/EGS z dne 5. aprila 1993 o usklajevanju določb v zvezi z dajanjem eksplozivov za civilno uporabo v promet in njihovim nadzorom (7) iz področja uporabe izključuje pirotehnične izdelke.
(7)
Varnost med skladiščenjem ureja Direktiva Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi (8), ki določa varnostne zahteve za organizacije, v katerih so prisotni eksplozivi, vključno s pirotehničnimi snovmi.
(8)
V zvezi z varnostjo pri prevozu so pravila glede prevoza pirotehničnih izdelkov zajeta z mednarodnimi konvencijami in sporazumi, vključno s priporočili Združenih narodov o prevozu nevarnih snovi. Navedeni vidiki zato ne bi smeli spadati v področje uporabe te direktive.
(9)
To direktivo bi bilo treba uporabljati za vse vrste dobave, vključno s prodajo na daljavo.
(10)
Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za pirotehnične izdelke, za katere se uporabljajo Direktiva Sveta 96/98/ES z dne 20. decembra 1996 o pomorski opremi (9) in v njej navedene zadevne mednarodne konvencije. Prav tako se ne bi smela uporabljati za udarne kapice, namenjene za igrače, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (10).
(11)
Izdelki za ognjemete, ki jih proizvajalec izdela za lastno uporabo in za katere zadevna država članica, kjer ima proizvajalec sedež, odobri uporabo izključno na svojem ozemlju in ki ostanejo na ozemlju te države članice, se ne bi smeli obravnavati, kot da so na voljo na trgu, zato ni potrebno, da so skladni s to direktivo.
(12)
Kadar so zahteve iz te direktive izpolnjene, države članice ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati prostega pretoka pirotehničnih izdelkov. Ta direktiva bi se morala uporabljati brez poseganja v nacionalno zakonodajo o izdajanju dovoljenj proizvajalcem, distributerjem in uvoznikom v državah članicah.
(13)
Pirotehnični izdelki bi morali vključevati izdelke za ognjemete, pirotehnične izdelke za odrska prizorišča in druge pirotehnične izdelke za tehnične namene, na primer plinske generatorje, ki se uporabljajo v zračnih blazinah ali zategovalnikih varnostnih pasov.
(14)
Da se zagotovi ustrezno visoka raven zaščite, bi bilo treba pirotehnične izdelke razvrstiti glede na raven nevarnosti ter glede na vrsto uporabe, namen ali raven hrupa.
(15)
Glede na nevarnosti, ki so sestavni del uporabe pirotehničnih izdelkov, je primerno določiti najnižje dovoljene starosti za dostop oseb do teh izdelkov in zagotoviti, da njihove oznake navajajo zadostne in ustrezne podatke o varni uporabi, da se zaščitijo zdravje in varnost ljudi ter okolje. Nekateri pirotehnični izdelki bi morali biti na voljo le osebam s potrebnim znanjem, spretnostmi in izkušnjami. V zvezi s pirotehničnimi izdelki za vozila bi morale zahteve za označevanje upoštevati trenutno prakso in dejstvo, da se ti izdelki dobavljajo izključno profesionalnim uporabnikom.
(16)
Uporaba pirotehničnih izdelkov in zlasti uporaba izdelkov za ognjemete je predmet izrazito različnih kulturnih običajev in navad v zadevnih državah članicah. Zato je treba državam članicam omogočiti, da sprejmejo nacionalne ukrepe za omejevanje uporabe ali prodaje nekaterih kategorij pirotehničnih izdelkov širši javnosti iz razlogov, med drugim, javne varnosti ali zdravstvenih in varnostnih razlogov.
(17)
Gospodarski subjekti bi morali biti odgovorni za skladnost pirotehničnih izdelkov z zahtevami te direktive, in sicer v povezavi z njihovo vlogo v dobavni verigi, da se zagotovi visoka raven zaščite javnih interesov, kot sta zdravje in varnost, in varstva uporabnikov ter poštena konkurenca na trgu Unije.
(18)
Vsi gospodarski subjekti, ki sodelujejo v dobavni in distribucijski verigi, bi morali sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev, da so na trgu dostopni samo tisti pirotehnični izdelki, ki so v skladu s to direktivo. Treba je določiti jasno in sorazmerno delitev obveznosti, ki ustrezajo vlogi vsakega gospodarskega subjekta v verigi dobave in distribucije.
(19)
Za lažjo komunikacijo med gospodarskimi subjekti, organi za nadzor trga in potrošniki bi morale države članice spodbuditi gospodarske subjekte, da k poštnemu naslovu dodajo tudi spletnega.
(20)
Proizvajalec, ki natančno pozna postopek zasnove in proizvodnje, je najprimernejši za izvedbo postopka ugotavljanja skladnosti. Postopek ugotavljanja skladnosti bi zato moral ostati izključno obveznost proizvajalca.
(21)
Nujno je treba zagotoviti, da pirotehnični izdelki iz tretjih držav, ki vstopajo na trg Unije, izpolnjujejo zahteve iz te direktive, zlasti pa je treba zagotoviti, da so proizvajalci izvedli ustrezno ugotavljanje skladnosti navedenih pirotehničnih izdelkov. Zato bi bilo treba določiti, da morajo uvozniki zagotoviti, da pirotehnični izdelki, ki jih dajejo v promet, izpolnjujejo zahteve iz te direktive, in da v promet ne dajejo pirotehničnih izdelkov, ki ne izpolnjujejo teh zahtev ali pomenijo tveganje. Določiti bi bilo treba tudi, da morajo uvozniki zagotoviti, da so bili opravljeni postopki ugotavljanja skladnosti ter da je označevanje pirotehničnih izdelkov in dokumentacija, ki jo pripravijo proizvajalci, na voljo pristojnim nacionalnim organom za pregled.
(22)
Distributer omogoča dostopnost pirotehničnega izdelka na trgu, potem ko ga da v promet proizvajalec ali uvoznik, ter mora delovati skrbno in zagotoviti, da njegovo ravnanje s pirotehničnim izdelkom ne vpliva negativno na skladnost pirotehničnega izdelka.
(23)
Vsak gospodarski subjekt, ki da pirotehnični izdelek na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali ga spremeni na tak način, da vpliva na izpolnjevanje zahtev iz te direktive, bi bilo treba šteti za proizvajalca in bi moral prevzeti obveznosti proizvajalca.
(24)
Distributerji in uvozniki, ki so blizu trga, bi morali biti vključeni v naloge nadzora trga, ki jih izvajajo pristojni nacionalni organi, in bi morali biti pripravljeni na dejavno udeležbo ter navedenim organom zagotoviti vse potrebne informacije v zvezi z zadevnim pirotehničnim izdelkom.
(25)
Od gospodarskih subjektov ne bi smeli zahtevati, da pri hranjenju informacij za identifikacijo drugih gospodarskih subjektov, ki jih zahteva ta direktiva, posodabljajo informacije o gospodarskih subjektih, ki so jim dobavili pirotehnični izdelek ali katerim so tak izdelek dobavili.
(26)
Ustrezno je določiti bistvene varnostne zahteve za pirotehnične izdelke, da se zaščiti potrošnike in preprečijo nesreče.
(27)
Nekateri pirotehnični izdelki, zlasti pirotehnični izdelki za vozila, kot so plinski generatorji zračnih blazin, vsebujejo manjše vrednosti tržnih eksplozivnih sestavin in vojaških eksplozivov. Po sprejetju Direktive 2007/23/ES je postalo jasno, da teh snovi ne bo mogoče nadomestiti kot dodatkov v popolnoma vnetljivih zmeseh, kjer se uporabljajo za izboljšanje energetskega ravnovesja. Bistveno varnostno zahtevo, ki prepoveduje uporabo tržnih eksplozivnih sestavin in vojaških eksplozivov, bi bilo treba zato spremeniti.
(28)
Da se olajša ugotavljanje skladnosti z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz te direktive, je treba določiti domnevo skladnosti za pirotehnične izdelke, ki so v skladu s harmoniziranimi standardi, sprejetimi v skladu z Uredbo (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), za namene navedbe podrobnih tehničnih specifikacij navedenih zahtev.
(29)
Uredba (EU) št. 1025/2012 določa postopek za pripombe k harmoniziranim standardom, kadar navedeni standardi ne izpolnjujejo zahtev iz te direktive v celoti.
(30)
Zato da lahko gospodarski subjekti dokažejo in pristojni organi zagotovijo, da pirotehnični izdelki, ki so dostopni na trgu, izpolnjujejo bistvene varnostne zahteve, je treba določiti postopke ugotavljanja skladnosti. Sklep št. 768/2008/ES določa module za postopke ugotavljanja skladnosti, ki vključujejo postopke od najmanj do najbolj strogega, sorazmerno s stopnjo tveganja in stopnjo zahtevane varnosti. Za zagotovitev medsektorske skladnosti in preprečitev ad hoc možnosti bi bilo treba izbrati postopke ugotavljanja skladnosti med navedenimi moduli.
(31)
Proizvajalci bi morali pripraviti izjavo EU o skladnosti, da se zagotovijo informacije, ki jih zahteva ta direktiva, o skladnosti pirotehničnega izdelka z zahtevami iz te direktive in druge zadevne harmonizirane zakonodaje Unije.
(32)
Da bi zagotovili učinkovit dostop do informacij za namen nadzora trga, bi morale biti informacije, ki so potrebne za identifikacijo vseh veljavnih aktov Unije, na voljo v enotni izjavi EU o skladnosti. Da bi zmanjšali upravno breme gospodarskih subjektov, je lahko ta enotna izjava EU o skladnosti sestavljena iz dokumentacije ustreznih posameznih izjav o skladnosti.
(33)
Oznaka CE, ki predstavlja ustreznost pirotehničnega izdelka, je vidna posledica celotnega procesa, ki obsega ugotavljanje skladnosti v širšem pomenu. Splošna načela, ki urejajo oznako CE, so določena v Uredbi (ES) št. 765/2008. Pravila, ki urejajo namestitev oznake CE, bi bilo treba določiti v tej direktivi.
(34)
V postopkih ugotavljanja skladnosti iz te direktive je potrebno posredovanje organov za ugotavljanje skladnosti, ki jih države članice priglasijo Komisiji.
(35)
Izkušnje so pokazale, da merila iz Direktive 2007/23/ES, ki jih morajo izpolnjevati organi za ugotavljanje skladnosti, da se priglasijo Komisiji, ne zadostujejo za zagotovitev enako visoke stopnje učinkovitosti priglašenih organov po vsej Uniji. Zato je bistveno, da vsi priglašeni organi opravljajo svoje funkcije enako in pod pogoji poštene konkurence. To zahteva določitev obveznih zahtev za organe za ugotavljanje skladnosti, ki želijo biti priglašeni kot ponudniki storitev ugotavljanja skladnosti.
(36)
Za zagotovitev dosledne ravni kakovosti ugotavljanja skladnosti je prav tako treba določiti zahteve za priglasitvene organe in druge organe, vključene v ugotavljanje skladnosti, priglaševanje in spremljanje priglašenih organov.
(37)
Sistem iz te direktive bi bilo treba dopolniti s sistemom akreditacije, določenim v Uredbi (ES) št. 765/2008. Ker je akreditacija pomembno sredstvo za preverjanje usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti, bi jo bilo treba uporabljati tudi za namene priglasitve.
(38)
Pregledno akreditacijo, kakor je določena v Uredbi (ES) št. 765/2008 za zagotovitev potrebne stopnje zaupanja v potrdila o skladnosti, bi morali javni nacionalni organi po vsej Uniji šteti za prednostno sredstvo za dokazovanje tehnične usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti. Vendar pa lahko nacionalni organi menijo, da razpolagajo z ustreznimi sredstvi, s katerimi lahko sami opravijo to vrednotenje. Da se zagotovi primerna stopnja verodostojnosti vrednotenja, ki jo opravijo drugi nacionalni organi, bi morali v takih primerih ti organi Komisiji in drugim državam članicam zagotoviti potrebna dokumentarna dokazila, da ocenjeni organi za ugotavljanje skladnosti izpolnjujejo ustrezne zakonske zahteve.
(39)
Organi za ugotavljanje skladnosti za svoje dejavnosti, povezane z ugotavljanjem skladnosti, pogosto najemajo podizvajalce ali jih prenesejo na hčerinsko podjetje. Za ohranitev zahtevane varnostne ravni za pirotehnične izdelke, ki so dani na trg Unije, je za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti bistveno, da podizvajalci in hčerinska podjetja za ugotavljanje skladnosti izpolnjujejo iste zahteve kot priglašeni organi. Zato je pomembno, da ocenjevanje usposobljenosti in delovanja organov, ki bodo priglašeni, ter spremljanje organov, ki so že bili priglašeni, vključuje tudi dejavnosti podizvajalcev in hčerinskih podjetij.
(40)
Treba je povečati učinkovitost in preglednost priglasitvenega postopka ter ga zlasti prilagoditi novim tehnologijam, da se omogoči uradno obveščanje prek spleta.
(41)
Ker priglašeni organi svoje storitve lahko ponujajo na celotnem ozemlju Unije, je treba dati državam članicam in Komisiji priložnost, da izrazijo svoje pripombe glede priglašenega organa. Zato je treba določiti obdobje, v katerem se lahko pojasnijo vsi dvomi ali pomisleki glede usposobljenosti organov za ugotavljanje skladnosti, preden začnejo delovati kot priglašeni organi.
(42)
Za namene konkurenčnosti je ključnega pomena, da priglašeni organi uporabljajo postopke ugotavljanja skladnosti brez nepotrebne obremenitve gospodarskih subjektov. Iz istega razloga in za zagotovitev enake obravnave gospodarskih subjektov je treba zagotoviti doslednost tehnične uporabe postopkov ugotavljanja skladnosti. To je mogoče najbolje doseči z ustreznim usklajevanjem in sodelovanjem priglašenih organov.
(43)
Države članice bi morale sprejeti vse ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se lahko pirotehnični izdelki dajo v promet le, če pri ustreznem skladiščenju in uporabi za predviden namen ali v pogojih uporabe, ki jih je mogoče razumno predvideti, ne ogrožajo zdravja in varnosti ljudi. Za pirotehnične izdelke bi bilo treba šteti, da ne izpolnjujejo bistvenih varnostnih zahtev iz te direktive le v pogojih uporabe, ki jih je mogoče razumno predvideti, to je ko njihova uporaba sledi iz zakonitega in lahko predvidljivega človekovega ravnanja.
(44)
Za zagotovitev pravne varnosti je treba pojasniti, da se pravila o nadzoru trga Unije in preverjanju izdelkov, danih na trg Unije, iz Uredbe (ES) št. 765/2008 uporabljajo za pirotehnične izdelke. Ta direktiva državam članicam ne bi smela onemogočiti izbire pristojnih organov za izvedbo navedenih nalog.
(45)
Skupine pirotehničnih izdelkov, ki so si podobni po zgradbi, namenu in delovanju, bi morali priglašeni organi oceniti kot družine izdelkov.
(46)
Potreben je zaščitni postopek, ki bo omogočil spodbijanje ustreznosti pirotehničnega izdelka. Da bi povečali preglednost in skrajšali čas postopka, je z namenom povečanja učinkovitosti in črpanja iz obstoječih izkušenj držav članic treba izboljšati obstoječe zaščitne postopke.
(47)
Obstoječi sistem bi bilo treba dopolniti s postopkom, ki omogoča zainteresiranim stranem, da so obveščene o ukrepih, ki se nameravajo izvajati v povezavi s pirotehničnimi izdelki, ki predstavljajo tveganje za zdravje ali varnost ljudi ali druge javne interese. Organom za nadzor trga bi tudi moral omogočati, da v sodelovanju z ustreznimi gospodarskimi subjekti glede takih pirotehničnih izdelkov prej ukrepajo.
(48)
Kadar se države članice in Komisija dogovorijo glede upravičenosti ukrepa, ki ga izvaja država članica, nadaljnje posredovanje Komisije ne bi smelo biti potrebno, razen v primerih, kjer je neizpolnjevanje posledica pomanjkljivosti harmoniziranega standarda.
(49)
Dobava varnih pirotehničnih izdelkov je v interesu proizvajalcev in uvoznikov, saj se ti tako izognejo plačilu odškodnine zaradi izdelkov z napako, ki bi lahko povzročili škodo posameznikom in na zasebni lastnini. V zvezi s tem Direktiva Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako (12) dopolnjuje to direktivo, saj Direktiva 85/374/EGS uvaja objektivno odgovornost proizvajalcev in uvoznikov ter zagotavlja ustrezno raven varstva potrošnikov. Direktiva 85/374/EGS prav tako predvideva, da bi morali biti priglašeni organi ustrezno zavarovani glede svojih strokovnih dejavnosti, razen če njihove odgovornosti ne prevzame država v skladu z nacionalnim pravom ali je za preskuse neposredno odgovorna sama država članica.
(50)
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te direktive bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (13).
(51)
Svetovalni postopek bi bilo treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov, ki zahtevajo od države članice priglasiteljice, da izvede potrebne korektivne ukrepe v zvezi s priglašenimi organi, ki ne izpolnjujejo zahtev za njihovo priglasitev ali teh zahtev ne izpolnjujejo več.
(52)
Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti za sprejetje izvedbenih aktov za določitev enotnih sistemov številčenja za identifikacijo pirotehničnih izdelkov in praktične ureditve za register z registrskimi številkami pirotehničnih izdelkov ter redno zbiranje in posodabljanje podatkov o nesrečah v zvezi s pirotehničnimi izdelki.
(53)
Postopek pregleda bi bilo treba uporabiti tudi za sprejetje izvedbenih aktov v zvezi s pirotehničnimi izdelki, skladnimi z zakonodajo, ki predstavljajo tveganje za zdravje in varnost ljudi ali za druge vidike varnosti v javnem interesu.
(54)
Komisija bi morala sprejeti izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, kadar je to potrebno iz izredno nujnih razlogov v ustrezno utemeljenih primerih v zvezi s skladnimi pirotehničnimi izdelki, ki predstavljajo tveganje za zdravje ali varnost ljudi.
(55)
Odbor, ustanovljen na podlagi te direktive, ima lahko v skladu z uveljavljeno prakso pomembno vlogo pri preučitvi vprašanj v zvezi z uporabo te direktive, ki jih postavi njegov predsednik ali predstavnik države članice v skladu z njegovim poslovnikom.
(56)
Komisija bi morala z izvedbenimi akti in glede na njihov poseben značaj brez uporabe Uredbe (EU) št. 182/2011 določiti, ali so ukrepi, ki jih izvajajo države članice v zvezi z neskladnimi pirotehničnimi izdelki, upravičeni ali ne.
(57)
Države članice bi morale določiti pravila o kaznih, ki se uporabljajo za kršitve določb nacionalnega prava, sprejetega v skladu s to direktivo, in zagotoviti, da se ta pravila izvajajo. Kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
(58)
Proizvajalcem in uvoznikom je treba dati čas za uveljavljanje pravic iz nacionalnih predpisov, ki so veljali pred datumom uporabe nacionalnih ukrepov o izvajanju te direktive, da bodo na primer lahko prodali zaloge narejenih izdelkov. Zato je treba zagotoviti razumno prehodno ureditev, ki bo omogočala, da bodo pred datumom začetka uporabe nacionalnih ukrepov za prenos te direktive pirotehnični izdelki, ki so bili že dani v promet v skladu z Direktivo 2007/23/ES, dostopni na trgu brez izpolnjevanja dodatnih zahtev. Distributerji bi zato morali pred datumom uporabe nacionalnih predpisov, ki prenašajo to direktivo, imeti možnost dobavljati pirotehnične izdelke, ki so bili dani v promet, to je zalogo, ki je že v distribucijski verigi.
(59)
Pirotehnični izdelki za vozila so izdelani za življenjsko dobo vozila in zato zahtevajo posebno prehodno ureditev. Tak pirotehnični izdelek mora izpolnjevati zakonske zahteve, ki zanj veljajo v trenutku, ko je prvič omogočena njegova dostopnost na trgu, in za čas življenjske dobe vozila, v katerega je vgrajen.
(60)
Da bi zagotovili neprekinjeno uporabo nekaterih pirotehničnih izdelkov, zlasti v avtomobilski industriji, je treba uporabiti točko 4 Priloge I od 4. julija 2013.
(61)
Ker cilja te direktive, in sicer zagotovitve, da pirotehnični izdelki na trgu izpolnjujejo zahteve, s čimer se omogoča visoka raven zaščite zdravja in varnosti ter drugih javnih interesov in hkrati zagotavlja delovanje notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj zaradi obsega in učinkov predlaganega ukrepa lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.
(62)
Obveznost prenosa te direktive v nacionalno pravo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki predstavljajo vsebinsko spremembo v primerjavi s predhodno direktivo. Obveznost prenosa nespremenjenih določb izhaja iz Direktive 2007/23/ES.
(63)
Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z rokom za prenos v nacionalno pravo in datumom uporabe direktive, ki je navedena v delu B Priloge IV -
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:
POGLAVJE 1
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Predmet urejanja
1. Ta direktiva določa pravila, da bi se dosegel prost pretok pirotehničnih izdelkov na notranjem trgu, zagotavlja visoko raven zaščite zdravja ljudi in javne varnosti ter varnost in varstvo potrošnikov, upošteva pa tudi pomembne vidike varstva okolja.
2. Ta direktiva določa bistvene varnostne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati pirotehnični izdelki, da bi bili lahko dostopni na trgu. Te zahteve so določene v Prilogi I.
Člen 2
Področje uporabe
1. Ta direktiva se uporablja za pirotehnične izdelke.
2. Ta direktiva se ne uporablja za:
(a)
pirotehnične izdelke, ki so namenjeni za nekomercialno uporabo, ki jih v skladu z nacionalnim pravom uporabljajo oborožene sile, policija ali gasilske enote;
(b)
opremo, ki spada v področje uporabe Direktive 96/98/ES;
(c)
pirotehnične izdelke, ki so namenjeni za uporabo v letalsko-vesoljski industriji;
(d)
udarne kapice, ki so namenjene posebej za igrače, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2009/48/ES;
(e)
eksplozive, ki spadajo v področje uporabe Direktive 93/15/EGS;
(f)
streliva;
(g)
izdelke za ognjemete, ki jih proizvajalec izdela za lastno uporabo in za katere zadevna država članica, kjer ima proizvajalec sedež, odobri uporabo izključno na svojem ozemlju in ki ostanejo na ozemlju te države članice.
Člen 3
Opredelitev pojmov
V tej direktivi se uporablja naslednja opredelitev pojmov:
1.
„pirotehnični izdelek“ pomeni vsak izdelek, ki vsebuje eksplozivne snovi ali eksplozivno mešanico snovi, ki proizvajajo toploto, svetlobo, zvok, plin ali dim, ali kombinacijo teh učinkov s samostojnimi eksotermnimi kemičnimi reakcijami;
2.
„izdelek za ognjemet“ pomeni pirotehnični izdelek, namenjen za zabavo;
3.
„pirotehnični izdelki za odrska prizorišča“ pomeni pirotehnične izdelke, namenjene za uporabo na odrih v zaprtih prostorih ali na prostem, vključno s filmsko in televizijsko produkcijo ali podobno uporabo;
4.
„pirotehnični izdelek za vozila“ pomeni sestavni del varnostnih naprav v vozilih, ki vsebuje pirotehnične snovi in se uporablja za aktiviranje teh ali drugih naprav;
5.
„streliva“ pomenijo projektile, pogonske naboje in vadbeno strelivo, ki se uporabljajo v prenosnem, drugem strelnem in artilerijskem orožju;
6.
„oseba s strokovnim znanjem“ pomeni osebo, ki so jo države članice pooblastile za ravnanje z in/ali uporabo izdelkov za ognjemet kategorije F4, pirotehničnih izdelkov za odrska prizorišča kategorije T2 in/ali drugih pirotehničnih izdelkov kategorije P2 na svojem ozemlju;
7.
„omogočiti dostopnost na trgu“ pomeni vsako dobavo pirotehničnega izdelka za distribucijo, porabo ali uporabo na trgu Unije v okviru gospodarske dejavnosti, bodisi odplačno ali neodplačno;
8.
„dajanje v promet“ pomeni prvo omogočanje dostopnosti pirotehničnega izdelka na trgu Unije.;
9.
„proizvajalec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki izdela pirotehnični izdelek ali ga je načrtoval ali izdelal pod lastnim imenom ali blagovno znamko;
10.
„uvoznik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo s sedežem v Uniji, ki da pirotehnični izdelek iz tretje države na trg Unije;
11.
„distributer“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo v dobavni verigi razen proizvajalca ali uvoznika, ki omogoči dostopnost pirotehničnega izdelka na trgu;
12.
„gospodarski subjekti“ pomenijo proizvajalca, uvoznika in distributerja;
13.
„tehnična specifikacija“ pomeni dokument, s katerim so določene tehnične zahteve, ki jih mora izpolnjevati pirotehnični izdelek;
14.
„harmonizirani standard“ pomeni harmonizirani standard, kakor je opredeljen v točki (c) člena 2(1) Uredbe (EU) št. 1025/2012;
15.
„akreditacija“ pomeni akreditacijo, kakor je opredeljena v točki 10 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008;
16.
„nacionalni akreditacijski organ“ pomeni nacionalni akreditacijski organ, kakor je opredeljen v točki 11 člena 2 Uredbe (ES) št. 765/2008;
17.
„ugotavljanje skladnosti“ pomeni proces ugotavljanja, ali so izpolnjene bistvene varnostne zahteve te direktive glede pirotehničnega izdelka;
18.
„organ za ugotavljanje skladnosti“ pomeni organ, ki izvaja dejavnosti ugotavljanja skladnosti, vključno z umerjanjem opreme, preskušanjem, izdajanjem potrdil in pregledovanjem;
19.
„odpoklic“ pomeni vsak ukrep za vrnitev pirotehničnega izdelka, ki je že dostopen končnemu uporabniku;
20.
„umik“ pomeni vsak ukrep za preprečitev omogočanja dostopnosti pirotehničnega sredstva iz dobavne verige na trgu;
21.
„harmonizirana zakonodaja Unije“ pomeni vsako zakonodajo Unije, ki harmonizira pogoje za trženje proizvodov;
22.
„oznaka CE“ pomeni oznako, s katero proizvajalec izjavlja, da je pirotehnični izdelek v skladu z veljavnimi zahtevami iz harmonizirane zakonodaje Unije, ki zagotavlja njegovo namestitev.
Člen 4
Prosti pretok
1. Države članice ne prepovedujejo, omejujejo ali ovirajo omogočanja dostopnosti na trgu za pirotehnične izdelke, ki so skladni z zahtevami te direktive.
2. Ta direktiva ne izključuje ukrepov držav članic glede prepovedi ali omejitve posesti, uporabe in/ali prodaje izdelkov za ognjemete kategorij F2 in F3, pirotehničnih izdelkov za odrska prizorišča in drugih pirotehničnih izdelkov širši javnosti, ki so upravičeni na podlagi javnega reda in miru, javnega zdravja, javne varnosti ali varstva okolja.
3. Na sejmih, razstavah in prikazih za trženje pirotehničnih izdelkov države članice ne preprečujejo prikazovanja in uporabe pirotehničnih izdelkov, ki niso v skladu s to direktivo, če viden znak jasno kaže ime in datum zadevnega sejma, razstave ali prikaza ter neskladnost in nerazpoložljivost pirotehničnih izdelkov za prodajo, dokler se jih ne uskladi. Med takimi dogodki je treba sprejeti ustrezne varnostne ukrepe v skladu s kakršnimi koli zahtevami, ki jih določi pristojni organ zadevne države članice.
4. Države članice ne preprečujejo prostega pretoka in uporabe pirotehničnih izdelkov, izdelanih za raziskovalne, razvojne in testne namene, ki niso v skladu s to direktivo, če viden znak jasno kaže njihovo neskladnost in da niso razpoložljivi razen za raziskovalne, razvojne in testne namene.
Člen 5
Omogočanje dostopnosti na trgu
Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da se omogoči dostopnost pirotehničnih izdelkov na trgu le, če so skladni z zahtevami te direktive.
Člen 6
Kategorije pirotehničnih izdelkov
1. Pirotehnične izdelke razvrsti proizvajalec glede na vrsto uporabe ali namen in raven nevarnosti, tudi glede na raven hrupa. Priglašeni organi iz člena 21 potrdijo razvrstitev kot del postopka ugotavljanja skladnosti iz člena 17.
Razvrstitev je naslednja:
(a)
izdelki za ognjemete:
(i)
kategorija F1: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo zelo majhno nevarnost, povzročajo zanemarljivo raven hrupa in so namenjeni uporabi na omejenih območjih, vključno z izdelki za ognjemete, ki so namenjeni uporabi v stanovanjskih zgradbah;
(ii)
kategorija F2: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo majhno nevarnost in povzročajo nizko raven hrupa ter so namenjeni uporabi na omejenih območjih na prostem;
(iii)
kategorija F3: izdelki za ognjemete, ki predstavljajo srednjo veliko nevarnost in so namenjeni uporabi na prostem, na velikih odprtih območjih in katerih raven hrupa ni škodljiva za zdravje ljudi;
(iv)
kategorija F4: izdelki za ognjemet, ki predstavljajo veliko nevarnost in so namenjeni za uporabo le osebam s strokovnim znanjem (splošno znani kot „izdelki za ognjemete za poklicno uporabo“) in katerih raven hrupa ni škodljiva za zdravje ljudi;
(b)
pirotehnični izdelki za odrska prizorišča:
(i)
kategorija T1: pirotehnični izdelki za uporabo na odru, ki predstavljajo majhno nevarnost;
(ii)
kategorija T2: pirotehnični izdelki za uporabo na odru, ki so namenjeni za uporabo samo osebam s strokovnim znanjem;
(c)
drugi pirotehnični izdelki:
(i)
kategorija P1: pirotehnični izdelki, razen izdelkov za ognjemete, in pirotehnični izdelki za odrska prizorišča, ki predstavljajo majhno nevarnost;
(ii)
kategorija P2: pirotehnični izdelki, razen izdelkov za ognjemete, in pirotehnični izdelki za odrska prizorišča, ki so namenjeni za ravnanje ali uporabo samo osebam s strokovnim znanjem.
2. Države članice obvestijo Komisijo o postopkih, s katerimi določajo in pooblaščajo osebe s strokovnim znanjem.
Člen 7
Starostne in druge omejitve
1. Dostop do pirotehničnih izdelkov na trgu se ne omogoči mlajšim od:
(a)
za izdelke za ognjemete:
(i)
kategorija F1: 12 let;
(ii)
kategorija F2: 16 let;
(iii)
kategorija F3: 18 let;
(b)
za pirotehnične izdelke za odrska prizorišča kategorije T1 in druge pirotehnične izdelke kategorije P1: 18 let.
2. Države članice lahko zvišajo najnižje dovoljene starosti iz odstavka 1, kadar je to upravičeno na podlagi javnega reda in miru, javnega zdravja ali javne varnosti. Države članice lahko tudi znižajo najnižje dovoljene starosti za osebe, ki so poklicno usposobljene ali se poklicno usposabljajo.
3. Proizvajalci, uvozniki in distributerji ne omogočajo dostopnosti naslednjih pirotehničnih izdelkov na trgu, razen osebam s strokovnim znanjem:
(a)
izdelkov za ognjemete kategorije F4;
(b)
pirotehničnih izdelkov za odrska prizorišča kategorije T2 in drugih pirotehničnih izdelkov kategorije P2.
4. Drugi pirotehnični izdelki kategorije P1 za vozila, vključno z zračnimi blazinami in zategovalniki varnostnih pasov, niso na voljo splošni javnosti, razen če so vgrajeni v vozilo ali v snemljiv del vozila.
POGLAVJE 2
OBVEZNOSTI GOSPODARSKIH SUBJEKTOV
Člen 8
Obveznosti proizvajalcev
1. Pri dajanju pirotehničnih izdelkov na trg proizvajalci zagotovijo, da so načrtovani in proizvedeni v skladu z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I.
2. Proizvajalci pripravijo tehnično dokumentacijo iz Priloge II ter zagotovijo, da se izvede ustrezni postopek ugotavljanja skladnosti iz člena 17.
Kadar je bilo s tem postopkom že dokazano, da pirotehnični izdelek izpolnjuje veljavne zahteve, proizvajalci pripravijo izjavo EU o skladnosti in namestijo oznako CE.
3. Proizvajalci hranijo tehnično dokumentacijo in izjavo EU o skladnosti 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet.
4. Proizvajalci zagotovijo, da se izvajajo postopki za ohranjanje skladnosti proizvodne serije s to direktivo. Ustrezno je treba upoštevati spremembe pri načrtovanju pirotehničnega izdelka ali njegovih lastnosti ter spremembe harmoniziranih standardov ali drugih tehničnih specifikacij glede skladnosti pirotehničnega izdelka.
Proizvajalci, ko je to potrebno zaradi tveganj, ki jih predstavlja pirotehnični izdelek, ter zaradi zaščite zdravja in varnosti potrošnikov, na utemeljeno zahtevo pristojnih organov pregledujejo vzorce na trgu dostopnih pirotehničnih izdelkov, preiskujejo pritožbe in po potrebi vodijo knjigo pritožb in register neustreznih pirotehničnih izdelkov in njihovega odpoklica ter o vsem tovrstnem spremljanju obveščajo distributerje.
5. Proizvajalci zagotovijo, da so pirotehnični izdelki, ki jih dajo v promet, označeni v skladu s členom 10 ali členom 11.
6. Proizvajalci na pirotehničnem izdelku navedejo svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in poštni naslov, na katerem so dosegljivi, kadar pa to ni mogoče, podatke navedejo na embalaži ali v dokumentu, ki je priložen pirotehničnemu izdelku. V naslovu se navede center za stike, kjer je proizvajalec dosegljiv. Kontaktni podatki so v jeziku, ki je končnim uporabnikom in organom za tržni nadzor zlahka razumljiv.
7. Proizvajalci zagotovijo, da so pirotehničnemu izdelku priložena navodila in varnostne informacije v jeziku, ki ga potrošniki in drugi končni uporabniki zlahka razumejo, kakor ga določi zadevna država članica. Taka navodila in varnostne informacije ter vse označevanje je jasno, razumljivo in čitljivo.
8. Proizvajalci, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da pirotehnični izdelek, ki so ga dali v promet, ni v skladu s to direktivo, nemudoma izvedejo potrebne korektivne ukrepe, da zagotovijo skladnost pirotehničnega izdelka, ali pa ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Kadar pirotehnični izdelek predstavlja tveganje, proizvajalci o tem takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v kateri je ta pirotehnični izdelek dostopen na trgu, in jim predložijo informacije, zlasti o neskladnosti in kakršnih koli sprejetih korektivnih ukrepih.
9. Proizvajalci na podlagi utemeljene zahteve pristojnih nacionalnih organov predložijo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti pirotehničnega izdelka s to direktivo, in sicer v papirni ali elektronski obliki in v jeziku, ki ga navedeni organ brez težav razume. S tem organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri vseh dejavnostih, katerih cilj je preprečiti tveganje, ki ga povzroča pirotehnični izdelek, ki so ga dali v promet.
Člen 9
Sledljivost
1. Da se olajša sledljivost pirotehničnih izdelkov, jih proizvajalci označijo z registrsko številko, ki jim jo je dodelil priglašeni organ, ki izvaja postopke ugotavljanja skladnosti v skladu s členom 17. Številčenje se izvaja po enotnem sistemu, ki ga določi Komisija.
2. Proizvajalci in uvozniki vodijo evidence registrskih številk pirotehničnih izdelkov, katerih dostopnost na trgu zagotavljajo, te informacije pa na zahtevo posredujejo zadevnim organom.
Člen 10
Označevanje pirotehničnih izdelkov, ki niso pirotehnični izdelki za vozila
1. Proizvajalci zagotovijo, da so pirotehnični izdelki, ki niso pirotehnični izdelki za vozila, vidno, čitljivo in neizbrisljivo označeni v uradnih jezikih države članice, v kateri je pirotehnični izdelek dostopen potrošnikom. Tako označevanje je jasno, razumljivo in čitljivo.
2. Pri označevanju pirotehničnih izdelkov se navedejo vsaj informacije o proizvajalca iz člena 8(6) in, kadar proizvajalec nima sedeža v Uniji, informacije o proizvajalcu ter uvozniku iz člena 8(6) oziroma člena 12(3), ime in vrsta pirotehničnega izdelka, njegova registrska številka ter njegova proizvodna, serijska ali zaporedna številka, najnižje dovoljene starosti iz člena 7(1) in (2), zadevne kategorije in navodila za uporabo, leto proizvodnje izdelkov za ognjemete kategorij F3 in F4 in, kadar je primerno, minimalna varnostna razdalja. Označevanje vključuje neto vsebnost eksploziva (NEC).
3. Izdelki za ognjemete vsebujejo tudi vsaj naslednje informacije:
(a)
kategorija F1: kadar je primerno: „le za uporabo na prostem“ in najmanjšo varnostno razdaljo;
(b)
kategorija F2: „le za uporabo na prostem“ in, kadar je primerno, najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje;
(c)
kategorija F3: „le za uporabo na prostem“ in najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje;
(d)
kategorija F4: „le za osebe s strokovnim znanjem“ in najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje.
4. Pirotehnični izdelki za odrska prizorišča vsebujejo tudi vsaj naslednje informacije:
(a)
kategorija T1: kadar je primerno: „le za uporabo na prostem“ in najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje;
(b)
kategorija T2: „le za osebe s strokovnim znanjem“ in najmanjšo varnostno razdaljo/najmanjše varnostne razdalje.
5. Če na pirotehničnem izdelku ni dovolj prostora za zahteve označevanja iz odstavkov 2, 3 in 4, se informacija navede na najmanjšem kosu embalaže.
Člen 11
Označevanje pirotehničnih izdelkov za vozila
1. Pri označevanju pirotehničnih izdelkov za vozila se navedejo informacije o proizvajalcu iz člena 8(6), ime in vrsto pirotehničnega izdelka, njegovo registrsko številko ter njegovo proizvodno, serijsko ali zaporedno številko in, kadar je primerno, varnostna navodila.
2. Če na pirotehničnem izdelku za vozila ni dovolj prostora za izpolnitev zahteve glede označevanja iz odstavka 1, se podatki navedejo na embalaži.
3. V skladu s Prilogo II k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije (14) se profesionalnim uporabnikom dostavi izpolnjen varnostni list za pirotehnični izdelek za vozila v jeziku, ki so ga ti profesionalni uporabniki zahtevali, pri tem pa so upoštevane posebne potrebe teh uporabnikov.
Varnostni list se lahko dostavi v papirni ali elektronski obliki, če ima profesionalni uporabnik ustrezna sredstva, ki mu omogočajo dostop do varnostnega lista v taki obliki.
Člen 12
Obveznosti uvoznikov
1. Uvozniki dajejo na trg le skladne pirotehnične izdelke.
2. Preden dajo pirotehnični izdelek na trg, uvozniki zagotovijo, da je proizvajalec izvedel ustrezen postopek ugotavljanja skladnosti iz člena 17. Zagotovijo, da je proizvajalec pripravil tehnično dokumentacijo, da ima pirotehnični izdelek oznako CE in da je opremljen z zahtevanimi dokumenti ter da je proizvajalec izpolnil zahteve iz člena 8(5) in (6).
Kadar uvoznik meni ali upravičeno domneva, da pirotehnični izdelek ni skladen z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I, da pirotehnični izdelek na trg šele po tem, ko je usklajen. Poleg tega uvoznik ustrezno obvesti proizvajalca in organe za nadzor trga, kadar pirotehnični izdelek predstavlja tveganje.
3. Uvozniki na pirotehničnem izdelku navedejo svoje ime, registrirano trgovsko ime ali registrirano blagovno znamko in poštni naslov, na katerem so dosegljivi, ali kadar to ni mogoče, podatke navedejo na embalaži ali v dokumentu, ki je priložen pirotehničnem izdelku. Kontaktni podatki so v jeziku, ki je končnim uporabnikom in organom za tržni nadzor zlahka razumljiv.
4. Uvozniki zagotovijo, da so pirotehničnemu izdelku priložena navodila in varnostne informacije v jeziku, ki ga potrošniki in drugi končni uporabniki brez težav razumejo, kakor ga določi zadevna država članica.
5. Uvozniki zagotovijo, da v času, ko je pirotehnični izdelek v okviru njihove odgovornosti, pogoji skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njegovega izpolnjevanja bistvenih varnostnih zahtev iz Priloge I.
6. Proizvajalci, kadar je to potrebno zaradi tveganj, ki jih predstavlja pirotehnični izdelek, ter zaradi zaščite zdravja in varnosti potrošnikov, na utemeljeno zahtevo pristojnih organov pregledujejo vzorce na trgu dostopnih pirotehničnih izdelkov, preiskujejo pritožbe in po potrebi vodijo knjigo pritožb in register neustreznih pirotehničnih izdelkov in njihovega odpoklica ter o vsem tovrstnem spremljanju obveščajo distributerje.
7. Uvozniki, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da pirotehnični izdelek, ki so ga dali v promet, ni v skladu s to direktivo, nemudoma izvedejo korektivne ukrepe, da zagotovijo skladnost pirotehničnega izdelka ali pa ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Kadar pirotehnični izdelek predstavlja tveganje, uvozniki takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v katerih je ta pirotehnični izdelek dostopen na trgu, in jim predložijo informacije, zlasti o neskladnosti in kakršnih koli sprejetih korektivnih ukrepih.
8. Uvozniki 10 let po tem, ko je bil pirotehnični izdelek dan v promet, omogočajo organom za nadzor trga dostop do izvoda izjave EU o skladnosti in zagotovijo, da jim je tehnična dokumentacija na zahtevo na voljo.
9. Uvozniki na podlagi utemeljene zahteve pristojnih nacionalnih organov posredujejo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti pirotehničnega izdelka v papirni in elektronski obliki in v jeziku, ki ga pristojni nacionalni organ brez težav razume. S tem organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri vseh dejavnostih, katerih cilj je preprečiti tveganje, ki ga povzročajo pirotehnični izdelki, ki so jih dali v promet.
Člen 13
Obveznosti distributerjev
1. Ko distributerji omogočajo dostopnost pirotehničnih izdelkov na trgu, delujejo s potrebno skrbnostjo, da zagotovijo skladnost teh izdelkov z zahtevami iz te direktive.
2. Preden distributerji omogočijo dostopnost pirotehničnega izdelka na trgu, preverijo, ali ima pirotehnični izdelek oznako CE, ali mu je priložena zahtevana dokumentacija in ali je opremljen z navodili in varnostnimi informacijami v jeziku, ki ga brez težav razumejo potrošniki in drugi končni uporabniki v državi članici, kjer bo omogočena dostopnost pirotehničnega izdelka na trgu, in ali sta proizvajalec in uvoznik izpolnila zahteve iz člena 8(5) in (6) oziroma člena 12(3).
Kadar distributer meni ali utemeljeno domneva, da pirotehnični izdelek ni skladen z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I, omogoči dostopnost pirotehničnega izdelka na trgu šele po tem, ko je usklajen. Kadar pirotehnični izdelek predstavlja tveganje, distributer o tem obvesti tudi proizvajalca ali uvoznika in organe za nadzor trga.
3. Distributerji zagotovijo, da v času, ko je pirotehnični izdelek v okviru njihove odgovornosti, pogoji skladiščenja ali prevoza ne ogrožajo njegovega izpolnjevanja bistvenih varnostnih zahtev iz Priloge I.
4. Distributerji, ki menijo ali utemeljeno domnevajo, da pirotehnični izdelek, katerega dostopnost na trgu so omogočili, ni v skladu s to direktivo, zagotovijo sprejetje ustreznih korektivnih ukrepov, s katerimi se doseže skladnost navedenega pirotehničnega izdelka, ali pa ga po potrebi umaknejo ali odpokličejo. Kadar pirotehnični izdelek predstavlja tveganje, distributerji takoj obvestijo pristojne nacionalne organe držav članic, v kateri je ta pirotehnični izdelek dostopen na trgu, in jim predložijo informacije, zlasti o neskladnosti in kakršnih koli sprejetih korektivnih ukrepih.
5. Distributerji na podlagi utemeljene zahteve pristojnega nacionalnega organa posredujejo vse potrebne informacije in dokumentacijo za dokazovanje skladnosti pirotehničnega izdelka v papirni ali elektronski obliki. S tem organom na njegovo zahtevo sodelujejo pri vseh dejavnostih, katerih cilj je preprečiti tveganje, ki ga povzročajo pirotehnični izdelki, katerih dostopnost na trgu so omogočili.
Člen 14
Primeri, ko se obveznosti proizvajalcev uporabljajo za uvoznike in distributerje
Uvoznik ali distributer se za namene te direktive obravnava kot proizvajalec in zanj veljajo obveznosti proizvajalca iz člena 8, kadar da pirotehnični izdelek na trg pod svojim imenom ali blagovno znamko ali spremeni pirotehnični izdelek, ki je že bil dan v promet, tako, da to lahko vpliva na izpolnjevanje zahtev iz te direktive.
Člen 15
Identifikacija gospodarskih subjektov
Gospodarski subjekti organom za nadzor trga na zahtevo sporočijo:
(a)
vsak gospodarski subjekt, ki jim je dobavil pirotehnični izdelek;
(b)
vsak gospodarski subjekt, ki so mu dobavili pirotehnični izdelek.
Gospodarski subjekti lahko predložijo informacije iz prvega odstavka za obdobje 10 let po tem, ko jim je bil pirotehnični izdelek dobavljen, in za obdobje 10 let po tem, ko so pirotehnični izdelek dobavili.
POGLAVJE 3
SKLADNOST PIROTEHNIČNEGA IZDELKA
Člen 16
Domneva o skladnosti pirotehničnih izdelkov
Za pirotehnične izdelke, ki so v skladu s harmoniziranimi standardi ali delom harmoniziranih standardov, katerih sklicevanja so bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije, se domneva, da so v skladu z bistvenimi varnostnimi zahtevami iz Priloge I, zajetimi v navedenih standardih ali delih standardov.
Člen 17
Postopki ugotavljanja skladnosti
Za ugotavljanje skladnosti pirotehničnih izdelkov proizvajalec uporabi enega od naslednjih postopkov iz Priloge II:
(a)
EU-pregled tipa (modul B) in, po izbiri proizvajalca, enega od naslednjih postopkov:
(i)
skladnost s tipom na podlagi notranjega nadzora proizvodnje in nadzorovani preskusi proizvodov v naključno izbranih časovnih presledkih (modul C2);
(ii)
skladnost na podlagi zagotavljanja kakovosti proizvodnega procesa (modul D);
(iii)
skladnost na podlagi zagotavljanja kakovosti proizvoda (modul E);
(b)
skladnost na podlagi preverjanja enote (modul G);
(c)
skladnost na podlagi popolnega zagotavljanja kakovosti izdelkov (modul H), če zadeva izdelke za ognjemet kategorije F4.
Člen 18
Izjava EU o skladnosti
1. V izjavi EU o skladnosti je navedeno, da je bilo dokazano izpolnjevanje bistvenih varnostnih zahtev iz Priloge I.
2. Izjava EU o skladnosti ima vzorčno strukturo, določeno v Prilogi III, vsebuje elemente, opredeljene v ustreznih modulih iz Priloge II, in se stalno posodablja. Prevede se v jezik ali jezike, ki ga/jih zahteva država članica, kjer se pirotehnični izdelek da v promet ali je dostopen na trgu.
3. Kadar se za pirotehnični izdelek uporablja več kot en akt Unije, ki zahteva izjavo EU o skladnosti, se pripravi enotna izjava EU o skladnosti v zvezi z vsemi temi akti Unije. Navedena izjava vsebuje opredelitev zadevnih aktov Unije, vključno z njihovim sklicevanjem na objave.
4. Proizvajalec s pripravo izjave EU o skladnosti prevzame odgovornost za to, da pirotehnični izdelek izpolnjuje zahteve iz te direktive.
Člen 19
Splošna načela za oznako CE
Za oznako CE veljajo splošna načela iz člena 30 Uredbe (ES) št. 765/2008.
Člen 20
Pravila in pogoji za namestitev oznake CE in drugih oznak
1. Oznaka CE se namesti na vidno, čitljivo in neizbrisno mesto na pirotehničnih izdelkih. Kadar to zaradi narave pirotehničnega izdelka ni mogoče ali upravičeno, se namesti na embalažo in v spremne dokumente.
2. Oznako CE se namesti, preden je pirotehnični izdelek dan v promet.
3. Oznaki CE sledi identifikacijska številka priglašenega organa, kadar ta sodeluje v fazi nadzora proizvodnje.
Identifikacijsko številko priglašenega organa namesti organ sam ali pa jo v skladu z njegovimi navodili namesti proizvajalec.
4. Oznaki CE in po potrebi identifikacijski številki priglašenega organa lahko sledi oznaka, ki označuje posebno tveganje ali uporabo.
5. Države članice nadalje razvijajo obstoječe mehanizme, da zagotovijo pravilno izvajanje ureditve, ki ureja oznako CE, in v primeru nepravilne rabe te oznake ustrezno ukrepajo.
POGLAVJE 4
PRIGLASITEV ORGANOV ZA UGOTAVLJANJE SKLADNOSTI
Člen 21
Priglasitev
Države članice obvestijo Komisijo in druge države članice o organih, ki so v skladu s to direktivo pristojni za opravljanje nalog ugotavljanja skladnosti tretjih strani.
Člen 22
Priglasitveni organi
1. Države članice določijo priglasitveni organ, ki je pristojen za uvedbo in izvajanje potrebnih postopkov za ocenjevanje in priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti ter spremljanje priglašenih organov, vključno s skladnostjo s členom 27.
2. Države članice lahko določijo, da ocenjevanje in spremljanje iz odstavka 1 izvaja nacionalni akreditacijski organ v smislu Uredbe (ES) št. 765/2008 in v skladu z njo.
Člen 23
Zahteve v zvezi s priglasitvenimi organi
1. Priglasitveni organ se ustanovi tako, da ne pride do navzkrižja interesov z organi za ugotavljanje skladnosti.
2. Priglasitveni organ je organiziran in deluje tako, da zaščiti objektivnost in nepristranskost svojih dejavnosti.
3. Priglasitveni organ je organiziran tako, da vsako odločitev o priglasitvi organa za ugotavljanje skladnosti sprejmejo pristojne osebe, ki niso tiste, ki so izvedle ugotavljanje skladnosti.
4. Priglasitveni organ ne sme ponujati ali izvajati dejavnosti, ki jih izvajajo organi za ugotavljanje skladnosti, ali svetovanja na komercialni ali konkurenčni osnovi.
5. Priglasitveni organ zagotovi zaupnost pridobljenih podatkov.
6. Priglasitveni organ ima na voljo zadostno število strokovnega osebja za pravilno izvajanje svojih nalog.
Člen 24
Obveznosti obveščanja za priglasitvene organe
Države članice Komisijo obvestijo o svojih postopkih za ocenjevanje in priglasitev organov za ugotavljanje skladnosti ter spremljanje priglašenih organov ter o vseh spremembah v zvezi s tem.
Komisija zagotovi, da so navedene informacije javno dostopne.
Člen 25
Zahteve v zvezi s priglašenimi organi
1. Za namene priglasitve organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz odstavkov 2 do 11.
2. Organ za ugotavljanje skladnosti se ustanovi v skladu z nacionalnim pravom države članice in ima pravno osebnost.
3. Organ za ugotavljanje skladnosti je organ tretje stranke, neodvisen od organizacije ali pirotehničnega izdelka, ki ga ocenjuje.
4. Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, niso niti načrtovalci, proizvajalci, dobavitelji monterji, kupci, lastniki, uporabniki ali vzdrževalci pirotehničnih izdelkov in/ali eksplozivov niti zastopniki katere od teh strani. To ne izključuje uporabe pirotehničnih izdelkov in/ali eksplozivnih snovi, nujnih za delovanje organa za ugotavljanje skladnosti, ali uporabe takšnih pirotehničnih izdelkov v zasebne namene.
Organ za ugotavljanje skladnosti, njegovo najvišje vodstvo in osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, ne sodelujejo neposredno pri načrtovanju, proizvodnji ali konstrukciji, trženju, namestitvi, uporabi ali vzdrževanju pirotehničnih izdelkov in/ali eksplozivnih snovi niti ne zastopajo strani, ki sodelujejo pri teh dejavnostih. Ne sodelujejo pri nobenih dejavnostih, ki bi lahko nasprotovale njihovi neodvisni presoji in integriteti v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti, za katere so priglašeni. To zlasti velja za svetovalne storitve.
Organi za ugotavljanje skladnosti zagotovijo, da dejavnosti njihovih hčerinskih družb ali podizvajalcev ne vplivajo na zaupnost, objektivnost ali nepristranskost njihovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti.
5. Organi za ugotavljanje skladnosti in njihovo osebje izvajajo dejavnosti ugotavljanja skladnosti z največjo strokovno neoporečnostjo in potrebno tehnično usposobljenostjo na določenem področju, brez pritiskov in spodbud, zlasti finančnih, ki bi lahko vplivali na njihovo presojo ali rezultate njihovih dejavnosti ugotavljanja skladnosti, zlasti kar zadeva osebe ali skupine oseb, za katere so rezultati navedenih dejavnosti pomembni.
6. Organ za ugotavljanje skladnosti je zmožen izvajati vse naloge ugotavljanja skladnosti, ki so takšnemu organu dodeljene v Prilogi II in za katere je bil priglašen, bodisi da navedene naloge izvede sam bodisi da so izvedene v njegovem imenu in v okviru njegove odgovornosti.
Organ za ugotavljanje skladnosti ima vedno in za vsak postopek ugotavljanja skladnosti ter za vsako vrsto ali kategorijo pirotehničnih izdelkov, za katere je priglašen, na razpolago potrebno:
(a)
osebje s tehničnim znanjem ter zadostnimi in ustreznimi izkušnjami za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti;
(b)
opise postopkov, glede na katere se izvaja ugotavljanje skladnosti, ki zagotavljajo preglednost in zmožnost reprodukcije teh postopkov. Imeti mora ustrezno politiko in postopke za razlikovanje med nalogami, ki jih izvaja kot priglašeni organ, in drugimi dejavnostmi;
(c)
postopke za izvajanje dejavnosti, pri katerih je ustrezno upoštevana velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, in njegovo strukturo, stopnjo zahtevnosti tehnologije zadevnega proizvoda ter masovno ali serijsko naravo proizvodnega postopka.
Organ za ugotavljanje skladnosti ima potrebna sredstva za ustrezno izvajanje tehničnih in upravnih nalog, povezanih z dejavnostmi za ugotavljanje skladnosti, ter dostop do vse potrebne opreme ali prostorov.
7. Osebje, pristojno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti:
(a)
je dobro tehnično in poklicno usposobljeno, kar zajema vse dejavnosti ugotavljanja skladnosti, za katere je bil organ za ugotavljanje skladnosti priglašen;
(b)
ima zadovoljivo znanje o zahtevah glede ocenjevanj, ki jih izvaja, in ustrezna pooblastila za izvedbo teh ocenjevanj;
(c)
primerno znanje in razumevanje bistvenih varnostnih zahtev iz Priloge I, veljavnih harmoniziranih standardov ter ustreznih določb harmonizirane zakonodaje Unije in nacionalne zakonodaje;
(d)
je usposobljeno za pripravo potrdil, zapisov in poročil, ki dokazujejo, da so bila ocenjevanja izvedena.
8. Zagotovljena je nepristranskost organa za ugotavljanje skladnosti, njegovega najvišjega vodstva in osebja, odgovornega za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti.
Plačilo najvišjega vodstva in osebja, odgovornega za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti organa za ugotavljanje skladnosti, ni odvisno od števila izvedenih ugotavljanj ali rezultatov navedenih ugotavljanj.
9. Organ za ugotavljanje skladnosti sklene zavarovanje odgovornosti, razen če odgovornost prevzame država v skladu z nacionalnim pravom ali če je država članica sama neposredno odgovorna za ugotavljanje skladnosti.
10. Osebje organa za ugotavljanje skladnosti je zavezano k poklicni molčečnosti v zvezi z vsemi informacijami, pridobljenimi med izvajanjem nalog v skladu s Prilogo II ali katero koli izvedbeno določbo nacionalnega prava, razen pred pristojnimi organi države članice, v kateri izvaja svoje dejavnosti. Lastninske pravice so zaščitene.
11. Organi za ugotavljanje skladnosti sodelujejo pri ustreznih dejavnostih standardizacije in dejavnostih skupine za usklajevanje priglašenega organa, ustanovljene v skladu z ustrezno harmonizirano zakonodajo Unije, ali zagotovijo, da je njihovo osebje, odgovorno za izvajanje nalog ugotavljanja skladnosti, obveščeno o teh dejavnostih, upravne odločbe in dokumente, ki izhajajo iz rezultatov dela navedene skupine, pa uporabljajo kot splošne smernice.
Člen 26
Domneva o skladnosti priglašenih organov
Kadar organ za ugotavljanje skladnosti dokaže skladnost z merili, določenimi v zadevnih harmoniziranih standardih ali njihovih delih, na katere so bila objavljena sklicevanja v Uradnem listu Evropske unije, se domneva, da izpolnjuje zahteve iz člena 25, če veljavni harmonizirani standardi zajemajo navedene zahteve.
Člen 27
Hčerinske družbe in podizvajalci priglašenih organov
1. Kadar priglašen organ za določene naloge, povezane z ugotavljanjem skladnosti, sklene pogodbo s podizvajalci ali jih prenese na hčerinsko podjetje, zagotovi, da podizvajalec ali hčerinsko podjetje izpolnjuje zahteve iz člena 25 ter o tem ustrezno obvesti priglasitveni organ.
2. Priglašeni organi v celoti prevzamejo odgovornost za naloge, ki jih izvajajo podizvajalci ali hčerinska podjetja, ne glede na njihov sedež.
3. Dejavnosti se lahko prenesejo na podizvajalca ali hčerinsko podjetje samo, če stranka s tem soglaša.
4. Priglašeni organi za priglasitvene organe hranijo zadevne dokumente v zvezi z ocenjevanjem kvalifikacij podizvajalca ali hčerinskega podjetja ter nalogami, ki jih izvaja v skladu s Prilogo II.
Člen 28
Vloga za priglasitev
1. Organ za ugotavljanje skladnosti predloži vlogo za priglasitev priglasitvenemu organu države članice, v kateri ima sedež.
2. Vlogi za priglasitev je priložen opis dejavnosti ugotavljanja skladnosti, modul ali moduli za ugotavljanje skladnosti in pirotehnični izdelek ali izdelki, za katere navedeni organ trdi, da je pristojen, ter potrdilo o akreditaciji, če obstaja, ki ga izda nacionalni akreditacijski organ, ki potrjuje, da organ za ugotavljanje skladnosti izpolnjuje zahteve iz člena 25.
3. Kadar zadevni organ za ugotavljanje skladnosti ne more predložiti potrdila o akreditaciji, priglasitvenemu organu predloži vsa dokazila, potrebna za preverjanje, priznavanje in redno spremljanje njegovega izpolnjevanja zahtev iz člena 25.
Člen 29
Priglasitveni postopek
1. Priglasitveni organi lahko priglasijo samo tiste organe za ugotavljanje skladnosti, ki izpolnjujejo zahteve iz člena 25.
2. Komisijo in druge države članice obvestijo z uporabo elektronskega orodja za priglasitev, ki ga je razvila in ga upravlja Komisija.
3. Priglasitev vključuje vse podrobnosti o dejavnostih ugotavljanja skladnosti, modul ali module za ugotavljanje skladnosti in zadevni pirotehnični izdelek ali izdelke ter ustrezno potrdilo o usposobljenosti.
4. Kadar priglasitev ne temelji na potrdilu o akreditaciji iz člena 28(2), priglasitveni organ Komisiji in drugim državam članicam predloži dokumentarna dokazila, ki potrjujejo pristojnost organa za ugotavljanje skladnosti in uvedene ukrepe, s čimer se zagotovi, da bo organ pod rednim nadzorom in da bo še naprej izpolnjeval zahteve iz člena 25.
5. Zadevni organ lahko izvaja dejavnosti priglašenega organa le, kadar Komisija ali druge države članice ne predložijo ugovora v dveh tednih od priglasitve v primeru uporabe potrdila o akreditaciji oziroma v dveh mesecih od priglasitve v primeru, da akreditacija ni uporabljena.
Za namene te direktive za priglašeni organ šteje samo tak organ.
6. Priglasitveni organ obvesti Komisijo in druge države članice o vseh naknadnih spremembah priglasitve.
Člen 30
Identifikacijske številke in seznami priglašenih organov
1. Komisija priglašenemu organu dodeli identifikacijsko številko.
Dodeli mu samo eno številko, tudi kadar je organ priglašen v skladu z različnimi akti Unije.
2. Komisija javno objavi seznam organov, priglašenih v skladu s to direktivo, vključno z identifikacijskimi številkami, ki so jim bile dodeljene, in dejavnostmi, za katere so bili priglašeni.
Komisija zagotovi, da se seznam posodablja.
Člen 31
Spremembe priglasitev
1. Kadar priglasitveni organ ugotovi ali je obveščen, da priglašeni organ ne izpolnjuje več zahtev iz člena 25 ali da ne more izpolniti svojih obveznosti, priglasitveni organ omeji, začasno prekliče ali umakne priglasitev, kot je primerno, glede na resnost neizpolnjevanja navedenih zahtev ali nespoštovanja navedenih obveznosti. O tem takoj obvesti Komisijo in druge države članice.
2. V primeru omejitve, začasnega preklica ali umika priglasitve ali če je priglašeni organ prenehal z dejavnostjo, država članica priglasiteljica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev, da dokumente navedenega organa obravnava drug priglašeni organ ali da so na zahtevo na voljo pristojnim priglasitvenim organom in organom za nadzor trga.
Člen 32
Izpodbijanje pristojnosti priglašenih organov
1. Komisija razišče vse primere, pri katerih dvomi oziroma je bila seznanjena z dvomom v pristojnost priglašenega organa ali njegovo stalno izpolnjevanje zahtev in obveznosti, ki veljajo zanj.
2. Država članica priglasiteljica Komisiji na zahtevo predloži vse informacije z zvezi s podlago za priglasitev ali ohranjanjem pristojnosti zadevnega priglašenega organa.
3. Komisija zagotovi, da se vse informacije občutljive narave, pridobljene v okviru njenih preiskav, obravnavajo zaupno.
4. Kadar Komisija ugotovi, da priglašeni organ ne izpolnjuje ali ne izpolnjuje več zahtev za priglasitev, sprejme izvedbeni akt, s katerim zahteva od države članice priglasiteljice, da sprejme potrebne korektivne ukrepe, po potrebi vključno s preklicem priglasitve.
Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 44(2).
Člen 33
Operativne obveznosti priglašenih organov
1. Priglašeni organi izvajajo ugotavljanje skladnosti v skladu s postopki ugotavljanja skladnosti iz Priloge II.
2. Ugotavljanje skladnosti se izvaja sorazmerno, tako da se prepreči nepotrebna obremenitev gospodarskih subjektov. Organi za ugotavljanje skladnosti pri izvajanju svojih postopkov upoštevajo velikost podjetja, sektor, v katerem deluje, in njegovo strukturo, stopnjo zahtevnosti zadevne tehnologije ter masovno ali serijsko naravo proizvodnega postopka.
Pri tem spoštujejo stopnjo strogosti in zaščite, potrebno za to, da pirotehnični izdelek izpolnjuje zahteve iz te direktive.
3. Priglašeni organi, ki izvajajo ugotavljanje skladnosti, dodeljujejo registrske številke, opredelijo pirotehnične izdelke, za katere se je ugotavljala skladnost, in njihove proizvajalce ter vodijo register z registrskimi številkami pirotehničnih izdelkov, za katere so izdali potrdila.
4. Kadar priglašeni organ ugotovi, da proizvajalec ne izpolnjuje bistvenih varnostnih zahtev iz Priloge I ali ustreznih harmoniziranih standardov ali drugih tehničnih specifikacij, od proizvajalca zahteva, da sprejme ustrezne korektivne ukrepe, in ne izda potrdila o skladnosti.
5. Kadar med spremljanjem skladnosti po izdaji potrdila priglašeni organ ugotovi, da pirotehnični izdelek ni več skladen, od proizvajalca zahteva, da izvede ustrezne korektivne ukrepe, in po potrebi začasno prekliče ali prekliče potrdilo.
6. Kadar popravni ukrepi niso sprejeti ali nimajo zahtevanega učinka, priglašeni organ po potrebi omeji, začasno prekliče ali prekliče vsa potrdila.
Člen 34
Pritožba zoper odločitve priglašenih organov
Države članice zagotovijo, da je na voljo pritožbeni postopek zoper odločitve priglašenih organov.
Člen 35
Obveznosti obveščanja za priglašene organe
1. Priglašeni organi obveščajo priglasitveni organ o:
(a)
vseh zavrnitvah, omejitvah, začasnih preklicih ali preklicih potrdila;
(b)
vseh okoliščinah, ki vplivajo na področje uporabe priglasitve in pogoje zanjo;
(c)
vseh zahtevah po informacijah, ki so jih prejeli od organov za nadzor trga v zvezi z dejavnostmi ugotavljanja skladnosti;
(d)
na zahtevo o vseh dejavnostih ugotavljanja skladnosti, izvedenih v okviru njihove priglasitve, in o vseh drugih izvedenih dejavnostih, vključno s čezmejnimi dejavnostmi in sklepanjem pogodb s podizvajalci.
2. Priglašeni organi drugim organom, ki so priglašeni v okviru te direktive ter izvajajo podobne dejavnosti ugotavljanja skladnosti in zajemajo enake pirotehnične izdelke, zagotavljajo zadevne informacije o vprašanjih v zvezi z negativnimi in na zahtevo pozitivnimi rezultati ugotavljanja skladnosti.
Člen 36
Izmenjava izkušenj
Komisija omogoči izmenjavo izkušenj med nacionalnimi organi držav članic, ki so pristojni za politiko glede priglasitev.
Člen 37
Usklajevanje priglašenih organov
Komisija zagotovi vzpostavitev in pravilno delovanje ustreznega usklajevanja in sodelovanja med organi, ki so bili priglašeni v okviru te direktive, in sicer v obliki foruma priglašenih organov.
Države članice zagotovijo, da organi, ki jih priglasijo, sodelujejo pri delu tega foruma, neposredno ali s pooblaščenimi zastopniki.
POGLAVJE 5
NADZOR TRGA UNIJE, NADZOR PIROTEHNIČNIH IZDELKOV, KI VSTOPAJO NA TRG UNIJE, IN ZAŠČITNI POSTOPKI UNIJE
Člen 38
Nadzor trga Unije in nadzor pirotehničnih izdelkov, ki vstopajo na trg Unije
1. Države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da zagotovijo, da se lahko pirotehnični izdelki dajo v promet le, ko ustrezno skladiščeni in uporabljeni za predvideni namen ne ogrožajo zdravja in varnosti ljudi.
2. Za pirotehnične izdelke se uporabljajo člen 15(3) in členi 16 do 29 Uredbe (ES) št. 765/2008.
3. Države članice vsako leto obvestijo Komisijo o svojih dejavnostih tržnega nadzora.
Člen 39
Postopek za obravnavo pirotehničnih izdelkov, ki predstavljajo tveganje na nacionalni ravni
1. Kadar imajo organi za nadzor trga ene države članice zadostne razloge za domnevo, da pirotehnični izdelek predstavlja tveganje za zdravje ali varnost ljudi ali druge vidike varovanja javnega interesa, ki jih zajema ta direktiva, izvedejo vrednotenje zadevnega pirotehničnega izdelka glede izpolnjevanja vseh ustreznih zahtev iz te direktive. Zadevni gospodarski subjekti v ta namen po potrebi sodelujejo z organi za nadzor trga.
Kadar organi za nadzor trga med navedenim vrednotenjem iz prvega pododstavka ugotovijo, da pirotehnični izdelek ne izpolnjuje zahtev iz te direktive, od zadevnega gospodarskega subjekta nemudoma zahtevajo, da sprejme vse ustrezne korektivne ukrepe, da zagotovi, da pirotehnični izdelek izpolni navedene zahteve, ga umakne s trga ali odpokliče v razumnem roku, ki ga določijo glede na naravo tveganja.
Organi za nadzor trga o tem ustrezno obvestijo zadevni priglašeni organ.
Za ukrepe iz drugega pododstavka tega odstavka se uporablja člen 21 Uredbe (ES) št. 765/2008.
2. Kadar organi za nadzor trga menijo, da neskladnost ni omejena na njihovo nacionalno ozemlje, Komisijo in druge države članice obvestijo o rezultatih vrednotenja in ukrepih, ki jih zahtevajo od gospodarskega subjekta.
3. Gospodarski subjekt zagotovi sprejetje vseh ustreznih korektivnih ukrepov glede vseh pirotehničnih izdelkov, katerih dostopnost je omogočil na trgu po vsej Uniji.
4. Kadar gospodarski subjekt v roku iz drugega pododstavka odstavka 1 ne sprejme korektivnih ukrepov, organi za nadzor trga sprejmejo ustrezne začasne ukrepe za prepoved ali omejitev dostopnosti pirotehničnega izdelka na nacionalnem trgu ali pa ga umaknejo ali odpokličejo s trga.
Organi za nadzor trga Komisijo in druge države članice nemudoma obvestijo o navedenih ukrepih.
5. Informacije iz drugega pododstavka odstavka 4 vključujejo vse razpoložljive podrobnosti, zlasti podatke, potrebne za identifikacijo neskladnega pirotehničnega izdelka, njegovega porekla, vrste domnevne neskladnosti in tveganja, vrste in trajanja sprejetih nacionalnih ukrepov ter stališča zadevnega gospodarskega subjekta. Organi za nadzor trga zlasti navedejo, ali je neskladnost posledica naslednjih vzrokov:
(a)
pirotehnični izdelek ne izpolnjuje pogojev, ki so povezani z ogrožanjem zdravja ali varnosti ali drugimi vidiki zaščite javnega interesa in so določeni v tej direktivi, ali
(b)
harmonizirani standardi iz člena 16 v zvezi z domnevo o skladnosti so pomanjkljivi.
6. Države članice, razen države članice, ki je začela postopek po tem členu, Komisijo in ostale države članice nemudoma obvestijo o vseh sprejetih ukrepih in vseh dodatnih razpoložljivih informacijah, ki so jim na voljo v zvezi z neskladnostjo zadevnega pirotehničnega izdelka, v primeru nestrinjanja s sprejetim nacionalnim ukrepom pa predložijo svoje ugovore.
7. Kadar država članica ali Komisija v obdobju treh mesecev po prejemu informacij iz drugega pododstavka odstavka 4 ne predloži ugovorov glede začasnega ukrepa, ki ga je sprejela država članica, se šteje, da je navedeni ukrep upravičen.
8. Države članice zagotovijo takojšnje izvajanje ustreznih omejevalnih ukrepov v zvezi z zadevnim pirotehničnim izdelkom, na primer umik pirotehničnega izdelka s trga.
Člen 40
Zaščitni postopek Unije
1. Kadar so ob zaključku postopka iz člena 39(3) in (4) vloženi ugovori zoper ukrepe države članice ali kadar Komisija meni, da so ti ukrepi v nasprotju z zakonodajo Unije, Komisija nemudoma začne posvetovanje z državami članicami in ustreznimi gospodarskimi subjekti ter oceni nacionalni ukrep. Komisija na podlagi rezultatov navedene ocene sprejme izvedbeni akt, s katerim določi, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne.
Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice in jo nemudoma predloži državam članicam in zadevnemu gospodarskemu subjektu oziroma subjektom.
2. Če se nacionalni ukrep šteje kot upravičen, vse države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da zagotovijo umik neskladnega pirotehničnega izdelka z nacionalnih trgov in o tem obvestijo Komisijo. Če se šteje, da je nacionalni ukrep neupravičen, ga zadevna država članica umakne.
3. Kadar se šteje, da je nacionalni ukrep upravičen, pirotehnični izdelek pa ni skladen zaradi pomanjkljivosti harmoniziranih standardov iz točke (b) člena 39(5) te direktive, Komisija uporabi postopek iz člena 11 Uredbe (EU) št. 1025/2012.
Člen 41
Skladni pirotehnični izdelki, ki predstavljajo tveganje za zdravje ali varnost
1. Kadar država članica po izvedbi vrednotenja iz člena 39(1) ugotovi, da pirotehnični izdelek, čeprav je skladen s to direktivo, predstavlja tveganje za zdravje ali varnost ljudi ali ogroža druge vidike zaščite javnega interesa, od zadevnega gospodarskega subjekta zahteva, da sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da zadevni pirotehnični izdelek takrat, ko bo dan v promet, ne bo več predstavljal navedenega tveganja, ali pa pirotehnični izdelek umakne iz prometa ali ga odpokliče v razumnem obdobju glede na naravo tveganja, kakor lahko predpiše.
2. Gospodarski subjekt zagotavlja izvajanje korektivnih ukrepov za vse pirotehnične izdelke, katerih dostopnost na trgu po vsej Uniji je omogočil.
3. Država članica nemudoma obvesti Komisijo in druge države članice. Te informacije vključujejo vse podrobnosti, ki so na voljo, zlasti podatke za identifikacijo zadevnega pirotehničnega izdelka, poreklo in dobavno verigo pirotehničnega izdelka, vrsto tveganja ter vrsto in trajanje sprejetih nacionalnih ukrepov.
4. Komisija se nemudoma posvetuje z državami članicami in zadevnim gospodarskim subjektom ali subjekti ter ovrednoti sprejete nacionalne ukrepe. Na podlagi rezultatov navedenega vrednotenja Komisija z izvedbenimi ukrepi odloči, ali je nacionalni ukrep upravičen ali ne, in po potrebi predlaga ustrezne ukrepe.
Izvedbeni akti iz prvega pododstavka se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 44(3).
V izredno nujnih ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z varovanjem zdravja in varnostjo ljudi sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 44(4) izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj.
5. Komisija svojo odločitev naslovi na vse države članice in jo nemudoma predloži državam članicam in zadevnemu gospodarskemu subjektu oziroma subjektom.
Člen 42
Formalna neskladnost
1. Brez poseganja v člen 39 država članica od gospodarskega subjekta zahteva, da zadevno neskladnost odpravi, kadar ugotovi eno od naslednjih dejstev:
(a)
oznaka CE ni nameščena v skladu s členom 30 Uredbe (ES) št. 765/2008 ali členom 20 te direktive;
(b)
oznaka CE ni bila nameščena;
(c)
identifikacijska številka priglašenega organa, kadar je bil udeležen v fazi nadzora proizvodnje, je bila nameščena tako, da je kršen člen 20, ali ni bila nameščena;
(d)
izjava EU o skladnosti ni bila izdana;
(e)
izjava EU o skladnosti ni bila pravilno izdana;
(f)
tehnična dokumentacija ni na voljo ali ni popolna;
(g)
informacije iz člena 8(6) ali člena 12(3) manjkajo, so napačne ali nepopolne;
(h)
niso izpolnjene druge upravne zahteve iz člena 8 ali člena 12.
2. Kadar se neskladnost iz odstavka 1 nadaljuje, zadevna država članica sprejme vse ustrezne ukrepe za omejevanje ali prepoved dostopnosti pirotehničnega izdelka na trgu ali pa zagotovi njegov odpoklic ali umik s trga.
POGLAVJE 6
IZVEDBENA POOBLASTILA
Člen 43
Izvedbeni akti
Komisija z izvedbenimi akti določi:
(a)
enotni sistem številčenja iz člena 9(1) in praktično ureditev za register iz člena 33(3);
(b)
praktično ureditev za redno zbiranje in posodabljanje podatkov o nesrečah, povezanih s pirotehničnimi izdelki.
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 44(3).
Člen 44
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga Odbor za pirotehnične izdelke. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.
3. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.
4. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 Uredbe.
5. Komisija se z odborom posvetuje o vseh vprašanjih, za katera se po Uredbi (EU) št. 1025/2012 ali po kateri koli drugi zakonodaji Unije zahteva posvetovanje s panožnimi strokovnjaki.
Odbor lahko poleg tega obravnava vsa vprašanja v zvezi z uporabo te direktive, ki jih sproži njegov predsednik ali predstavnik države članice v skladu z njegovim poslovnikom.
POGLAVJE 7
PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE
Člen 45
Kazni
Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo v primerih, ko gospodarski subjekti kršijo določbe nacionalnega prava, sprejete v skladu s to direktivo, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Taka pravila lahko v primeru resnih kršitev vključujejo kazenskopravne sankcije.
Kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
Člen 46
Prehodne določbe
1. Države članice ne ovirajo omogočanja dostopnosti pirotehničnih izdelkov na trgu, ki so skladni z Direktivo 2007/23/ES in ki so bili dani v promet pred 1. julijem 2015.
2. Nacionalna dovoljenja za izdelke za ognjemete kategorij F1, F2 in F3, izdana pred 4. julijem 2010, še naprej veljajo na ozemlju države članice, ki je izdala dovoljenje, do datuma prenehanja veljavnosti ali do 4. julija 2017, kar je prej.
3. Nacionalna dovoljenja za druge pirotehnične izdelke, izdelke za ognjemete kategorije F4 in pirotehnične izdelke za gledališča, izdana pred 4. julijem 2013, še naprej veljajo na ozemlju države članice, ki je izdala dovoljenje, do datuma prenehanja veljavnosti ali do 4. julija 2017, kar je prej.
4. Z odstopanjem od odstavka 3 nacionalna dovoljenja za pirotehnične izdelke za vozila, tudi rezervne dele, izdana pred 4. julijem 2013, še naprej veljajo do prenehanja njihove veljavnosti.
5. Potrdila, izdana v skladu z Direktivo 2007/23/ES, so veljavna v skladu s to direktivo.
Člen 47
Prenos
1. Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s točkami 7, 12, 13 in 15 do 22 člena 3, členom 4(1), členom 5, členom 7(4), členom 8(2) do (9), členom 9, členom 10(2), členom 11(1) in (3), členi 12 do 16, členi 18 do 29, členi 31 do 35, členom 37, členom 38(1) in (2), členi 39 do 42, členom 45, členom 46 ter prilogami I, II in III, najpozneje do 30. junija 2015. Komisiji takoj sporočijo besedilo teh predpisov.
Države članice te predpise uporabljajo od 1. julija 2015.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 države članice do 3. oktobra 2013 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s točko 4 Priloge I. Komisiji takoj sporočijo besedila teh predpisov. Te predpise uporabljajo od 4. julija 2013.
3. Države članice se v sprejetih predpisih iz odstavkov 1 in 2 sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključijo tudi izjavo, da se v veljavnih zakonih in drugih predpisih sklicevanja na direktivo, razveljavljeno s to direktivo, štejejo kot sklicevanja na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.
4. Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.
Člen 48
Razveljavitev
Direktiva 2007/23/ES, kakor je bila spremenjena z aktom iz dela A Priloge IV, se razveljavi z učinkom od 1. julija 2015 brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in datumov začetka uporabe direktive iz dela B Priloge IV.
Z odstopanjem od prvega odstavka tega člena se točka 4 Priloge I k Direktivi 2007/23/ES razveljavi z učinkom od 4. julija 2013.
Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge V.
Člen 49
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta direktiva začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1, člen 2, točke 1 do 6, 8 do 11 in 14 člena 3, člen 4(2), (3) in (4), člen 6, člen 7(1), (2) in (3), člen 8(1), člen 10(1), (3) in (4), člen 11(2), členi 17, 30 in 36, člen 38(3), člena 43 in 44 ter prilogi IV in V se uporabljajo od 1. julija 2015.
Člen 50
Naslovniki
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V Strasbourgu, 12. junija 2013