PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 30. října 2014
o rovnocennosti regulačního rámce Singapuru pro ústřední protistrany s požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů
(2014/753/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 25 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem postupu uznávání ústředních protistran usazených v třetích zemích, který je stanoven v článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012, je umožnit ústředním protistranám, které jsou usazeny a mají povolení v třetích zemích, jejichž právní normy jsou rovnocenné s normami stanovenými v uvedeném nařízení, poskytovat clearingové služby členům clearingového systému nebo obchodním systémům usazeným v Unii. Tento postup uznávání a rozhodnutí o rovnocennosti v něm stanovené tak přispívá k dosažení ústředního cíle nařízení (EU) č. 648/2012, jímž je snížit systémové riziko rozšířením používání bezpečných a spolehlivých ústředních protistran při clearingu smluv o mimoburzovních (OTC) derivátech, včetně případů, kdy jsou tyto ústřední protistrany usazeny a povoleny ve třetí zemi.
(2)
Aby byl právní režim třetí země považován za rovnocenný s právním režimem Unie pro ústřední protistrany, musí být účinek platných právních předpisů a předpisů o dohledu v podstatě rovnocenný s požadavky Unie, pokud jde o regulační cíle, kterých dosahují. Účelem tohoto posouzení rovnocennosti je tedy ověřit, zda právní předpisy a předpisy o dohledu Singapuru zajišťují, že ústřední protistrany, které jsou usazeny a mají povolení v Singapuru, nevystavují členy clearingového systému a obchodní systémy usazené v Unii vyššímu riziku, než by tomu mohlo být ze strany ústředních protistran povolených v Unii, a tudíž nepředstavují nepřijatelnou míru systémového rizika v Unii.
(3)
Dne 1. září 2013 Komise obdržela odborný posudek Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) k právním předpisům a předpisům o dohledu, které se vztahují na ústřední protistrany povolené v Singapuru. Ze závěru odborného posudku vyplývá, že mezi právně závaznými požadavky, které se na úrovni jurisdikce vztahují na ústřední protistrany v Singapuru, a právně závaznými požadavky pro ústřední protistrany podle nařízení (EU) č. 648/2012, existuje řada rozdílů. Toto rozhodnutí se však neopírá jen o srovnávací analýzu právně závazných požadavků, které se vztahují na ústřední protistrany v Singapuru, ale také o posouzení účinku těchto požadavků a jejich vhodnosti z hlediska zmírňování rizik, kterým mohou být členové clearingového systému a obchodní systémy usazené v Unii vystaveni, způsobem, jenž může být považován za rovnocenný s účinkem požadavků stanovených v nařízení (EU) č. 648/2012. Mělo by se proto přihlédnout zejména k tomu, že clearingové činnosti vykonávané na finančních trzích, které jsou menší než finanční trh Unie, jsou spojeny s podstatně nižším rizikem.
(4)
V souladu s čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musejí být splněny tři podmínky, aby bylo možné určit, zda jsou právní předpisy a předpisy o dohledu třetí země pro ústřední protistrany povolené v dané třetí zemi rovnocenné s požadavky stanovenými v uvedeném nařízení.
(5)
Podle první podmínky musí ústřední protistrany povolené ve třetí zemi splňovat právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(6)
K právně závazným požadavkům Singapuru na ústřední protistrany v něm povolené patří kapitola 289 zákona Securities and Futures Act (dále jen „zákon SFA“) a předpisy Securities and Futures (Clearing Facilities) Regulations 2013 (dále jen „předpisy SFA“). Cílem zákona SFA je podporovat bezpečné a účinné zúčtovací systémy a snižovat systémové riziko. Předpisy SFA rozpracovávají a provádějí požadavky zákona SFA. Zákon SFA zavádí režim vydávání povolení pro všechny systémově významné zúčtovací systémy vykonávající úlohu ústředních protistran, které musí od centrální banky Singapuru (Monetary Authority of Singapore, MAS) získat povolení působit jako schválená clearingová centra (Approved Clearing Houses, ACH). Ostatní zúčtovací systémy, včetně zahraničních ústředních protistran, MAS povoluje jako uznaná clearingová centra (Recognised Clearing Houses, RCH).
(7)
V lednu 2013 vydala MAS také publikaci Monograph on Supervision of Financial Market Infrastructures (dále jen „monografie“), ve které stanoví normy pro ústřední protistrany při uplatňování zásad pro infrastrukturu finančních trhů (Principles for Financial Market Infrastructures, PFMI), jež v dubnu 2012 vydal Výbor pro platební a vypořádací systémy (2) (CPSS) a Mezinárodní organizace komisí pro cenné papíry (IOSCO). V monografii jsou zejména vysvětleny požadavky MAS na to, jak mají ACH dodržovat povinnosti vyplývající ze zákona SFA, a MAS tuto monografii zohledňuje při hodnocení dodržování zákona SFA ze strany ACH.
(8)
Chtějí-li zúčtovací centra získat povolení působit jako ACH, musí splňovat zvláštní požadavky stanovené v zákoně SFA a nařízeních SFA. MAS může pro účely povolení ACH stanovit podmínky nebo omezení a kdykoli může jakoukoli podmínku nebo omezení, které stanovila, doplnit, pozměnit nebo zrušit. ACH musí provozovat zúčtovací systémy bezpečným a účinným způsobem a musí obezřetně řídit rizika spojená s jejich obchodní činností a operacemi. Rovněž musí disponovat dostatečnými finančními, lidskými a systémovými zdroji.
(9)
Zákon SFA kromě toho ACH ukládá, aby přijala vlastní vnitřní pravidla a postupy zajišťující řádný a účinný provoz zúčtovacího systému a řádnou regulaci a dohled nad jeho členy. Vnitřní pravidla a postupy ACH musí obsahovat konkrétní prvky předepsané MAS, včetně požadavků týkajících se rizik spojených s provozováním zúčtovacích systémů, řešení případů selhání a kritéria a podmínky, které musí jejich členové splňovat. V tomto ohledu se monografie provádí do vnitřních pravidel a postupů ACH. Vnitřní pravidla a postupy ACH, jakož i veškeré jejich změny, musejí být ještě před jejich zavedením předloženy MAS. MAS může zamítnout, pozměnit nebo doplnit vnitřní pravidla a postupy nebo část navrhovaných změn. Kromě toho se podle předpisů SFA výslovně vyžaduje, aby MAS předem schválila každou změnu v systémech řízení rizik ACH, včetně změny druhu přijímaného kolaterálu, uznávané metodiky pro ocenění kolaterálu a stanovení marží pro řízení expozice ACH vůči riziku jeho účastníků, jakož i velikosti finančních zdrojů, které jsou k dispozici na krytí selhání jeho členů (kromě marží držených u ACH). V zákoně SFA se stanoví pokuty v případě, že ACH změní vnitřní pravidla a postupy způsobem, který již není v souladu s požadavky stanovenými MAS. Vnitřní pravidla a postupy ACH jsou proto podle zákona SFA pro ACH závazné.
(10)
Právně závazné požadavky Singapuru mají dvoustupňovou strukturu. Hlavní požadavky pro ACH zakotvené v zákoně SFA a předpisech SFA („základní pravidla“) stanoví jednotné normy, které musí ACH dodržovat, aby získala povolení poskytovat clearingové služby v Singapuru. Tato základní pravidla tvoří první stupeň právně závazných požadavků v Singapuru. Za účelem prokázání souladu se základními pravidly musejí ACH předložit svá vnitřní pravidla a postupy MAS ještě před tím, než je začnou uplatňovat, a MAS je může zamítnout, pozměnit nebo doplnit. Tato vnitřní pravidla a postupy tvoří druhý stupeň právně závazných požadavků Singapuru a v souladu s monografií musí poskytovat podrobné informace o tom, jak ACH žádající o povolení splňuje uvedené jednotné normy. Kromě toho vnitřní pravidla a postupy ACH obsahují další ustanovení, která doplňují základní pravidla.
(11)
Posouzení rovnocennosti právních předpisů a předpisů o dohledu, které se vztahují na ACH, by rovněž mělo vzít v úvahu, jaký mají účinek na zmírňování rizika, kterému jsou členové clearingového systému a obchodní systémy usazené v Unii vystaveni z důvodu jejich účasti v ACH. Účinek na zmírňování rizika se určuje jak na základě úrovně rizika spojeného s clearingovými činnostmi vykonávanými předmětnou ústřední protistranou, které závisí na velikosti finančního trhu, na němž působí, tak na základě toho, nakolik jsou z hlediska zmírňování rizika vhodné právní předpisy a předpisy o dohledu uplatňované na ústřední protistrany. Za účelem dosažení stejného účinku na zmírňování rizika se musí pro ústřední protistrany vykonávající činnosti na větších finančních trzích, které jsou spojeny s vyšší úrovní rizika, stanovit přísnější požadavky na zmírňování rizika, než je tomu v případě ústředních protistran vykonávajících činnosti na menších finančních trzích, které jsou spojeny s nižší úrovní rizika.
(12)
ACH vykonávají clearingové činnosti na výrazně menších finančních trzích, než jsou finanční trhy, na nichž působí ústřední protistrany usazené v Unii. Celková hodnota transakcí, jejichž clearing byl v Singapuru během posledních tří let proveden, představovala méně než 1 % celkové hodnoty transakcí, jejichž clearing byl proveden v členských státech Unie, které jsou součástí skupiny G10. Proto jsou členové clearingového systému a obchodní systémy usazené v Unii v případě účasti v ACH vystaveny výrazně nižšímu riziku než v případě účasti v ústředních protistranách povolených v Unii.
(13)
Právní předpisy a předpisy o dohledu uplatňované na ACH proto mohou být považovány za rovnocenné, pokud jsou vhodné ke zmírňování uvedené nižší úrovně rizika. Základní pravidla uplatňovaná na ACH spolu s vnitřními pravidly a postupy, kterými se provádí zásady pro infrastrukturu finančního trhu, zmírňují riziko, které je v Singapuru na nižší úrovni, a dosahují rovnocenného účinku na zmírnění rizika jako účinek požadovaný nařízením (EU) č. 648/2012.
(14)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Singapuru zajišťují, že ACH, která mají v Singapuru povolení, splňují právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(15)
Podle druhé podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Singapuru pro ústřední protistrany povolené v Singapuru zajišťovat, že ústřední protistrany podléhají průběžnému účinnému dohledu a vynucování.
(16)
MAS může vydávat všeobecné nebo konkrétní pokyny pro zajištění bezpečného a efektivního fungování ACH, a zejména pro zajištění dodržování povinností či požadavků podle zákona SFA nebo požadavků stanovených MAS, které musí být začleněny do vnitřních pravidel a postupů ACH. Zákon SFA stanoví sankce v případě, že ACH nedodržuje pokyny vydané MAS. Pokud jde o prosazování vnitřních pravidel a postupů ACH, může MAS požádat Nejvyšší soud, aby vydal příkaz požadující, aby ACH splňovala, dodržovala, prosazovala nebo uvedla v účinnost svá vnitřní pravidla a postupy. Konečně MAS může ACH odebrat povolení, např. z důvodu nedodržování požadavků stanovených MAS, podmínek nebo omezení stanovených při vydávání povolení, pokynů vydaných MAS v souladu se zákonem SFA a ustanovení zákona SFA.
(17)
Kromě toho musí ACH na základě předpisů SFA předkládat MAS výroční zprávu o tom, jak v průběhu účetního roku plnilo své povinnosti vyplývající ze zákona SFA. Rovněž musí MAS předkládat podrobnou zprávu o auditu ACH, která musí obsahovat případná zjištění a doporučení auditorů ohledně vnitřních kontrol ACH a všechny případy, kdy ACH nedodrželo ustanovení zákona SFA nebo pokyny vydané MAS v souladu se zákonem SFA.
(18)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Singapuru pro ústřední protistrany povolené v Singapuru zajišťují průběžný účinný dohled a vynucování.
(19)
Podle třetí podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Singapuru zahrnovat účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran povolených podle právních režimů třetích zemí.
(20)
Ústřední protistrany z třetích zemí mohou požádat o vydání povolení působit jako RCH (uznané clearingové centrum), které jim umožní poskytovat v Singapuru stejné služby jako ty, k jejichž poskytování mají povolení v třetí zemi.
(21)
MAS před udělením povolení působit jako RCH posoudí, zda je regulační rámec třetí země, ve které je ústřední protistrana povolena, srovnatelný s právními předpisy a předpisy o dohledu uplatňovanými na ústřední protistrany usazené v Singapuru, včetně toho, zda jsou uplatňovány zásady PFMI. Před tím, než je vydáno povolení působit jako RCH, vyžaduje se zavedení mechanismů spolupráce mezi MAS a příslušným zahraničním orgánem dohledu.
(22)
I když se v právním režimu Singapuru struktura postupu uznávání ústředních protistran z třetích zemí liší od postupu stanoveného v nařízení (EU) č. 648/2012, mělo by se i přesto vycházet z faktu, že poskytuje účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran z třetích zemí.
(23)
Je tedy na místě se domnívat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Singapuru pro ACH splňují podmínky stanovené v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012, a tyto právní předpisy a předpisy o dohledu lze považovat za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012. Na základě informací od ESMA by měla Komise i nadále sledovat vývoj singapurského právního a dohledového rámce pro ústřední protistrany a plnění podmínek, na jejichž základě bylo toto rozhodnutí přijato.
(24)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pro účely článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012 se právní předpisy a předpisy o dohledu Singapuru, které se vztahují na schválená clearingová centra (Approved Clearing Houses, ACH) povolená v Singapuru a které tvoří kapitola 289 zákona Securities and Futures Act a předpisy Securities and Futures (Clearing Facilities) Regulations 2013 spolu s doplňující Monograph on Supervision of Financial Market Infrastructures, považují za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 30. října 2014.
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE
z dne 30. oktobra 2014
o enakovrednosti regulativnega okvira Singapurja za centralne nasprotne stranke zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov
(2014/753/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1), ter zlasti člena 25(6) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predvidena odločitev o enakovrednosti tako prispevata k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanja sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (pogodbe OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi.
(2)
Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi s CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale v smislu rezultatov pri doseganju regulativnih ciljev veljavne pravne in nadzorne ureditve v veliki meri biti enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Singapurja omogočajo, da CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tej državi, klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS, ki imajo dovoljenje v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji.
(3)
Komisija je 1. septembra 2013 prejela tehnične nasvete Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) glede pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem v Singapurju. Tehnični nasveti so izpostavili številne razlike med pravno zavezujočimi zahtevami, ki na nacionalni ravni veljajo za CNS v Singapurju, in pravno zavezujočimi zahtevami, ki veljajo za CNS na podlagi Uredbe (EU) št. 648/2012. Vendar ta sklep ne temelji samo na primerjalni analizi pravno zavezujočih zahtev, ki se uporabljajo za CNS v Singapurju, ampak tudi na oceni učinkov teh zahtev in njihove primernosti za zmanjševanje tveganj, ki so jim lahko izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji, in sicer na način, ki je enakovreden učinkom zahtev iz Uredbe (EU) št. 648/2012. Zato bi bilo zlasti treba upoštevati bistveno manjša tveganja, ki so značilna za klirinške dejavnosti, ki se izvajajo na finančnih trgih, manjših od finančnega trga v Uniji.
(4)
V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS, ki jim je v tej tretji državi bilo izdano dovoljenje, enakovredna tistim, določenim v navedeni uredbi.
(5)
V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.
(6)
Pravno zavezujoče zahteve Singapurja za CNS, ki jim je bilo tam izdano dovoljenje, sestavljajo poglavje 289 zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ter predpisi o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (sistemi kliringa) iz leta 2013. Zakon o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih je namenjen spodbujanju varnih in učinkovitih sistemov kliringa ter zmanjšanju sistemskega tveganja. Predpisi o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih razvijajo in izvajajo zahteve zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih. Zakon o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih uvaja režim dovoljenj za vse sistemsko pomembne sisteme kliringa, ki opravljajo vlogo CNS, kar pomeni, da jim centralna banka Singapurja izda dovoljenje, s katerim postanejo odobrene klirinške hiše. Drugim sistemom kliringa, vključno s čezmorskimi CNS, centralna banka Singapurja izda dovoljenje, s katerim postanejo priznane klirinške hiše.
(7)
Januarja 2013 je centralna banka Singapurja izdala tudi monografijo o nadzoru infrastruktur finančnih trgov (v nadaljnjem besedilu: monografija), ki določa standarde, ki veljajo za CNS pri izvajanju načel za infrastrukture finančnih trgov, ki sta jih aprila 2012 izdala Odbor za plačilne in poravnalne sisteme (2) in Mednarodna organizacija nadzornikov trgov vrednostnih papirjev. Monografija zlasti pojasnjuje, kakšna so pričakovanja centralne banke Singapurja glede izpolnjevanja obveznosti potrjenih klirinških hiš v okviru zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih, kar centralna banka nato tudi upošteva pri ocenjevanju.
(8)
Da bi klirinške hiše pridobile dovoljenje, s katerim postanejo odobrene klirinške hiše, morajo izpolniti posebne zahteve, ki so določene v Zakonu o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ter predpisih o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih. Centralna banka Singapurja lahko določi pogoje ali omejitve za izdajo dovoljenja za odobrene klirinške hiše ter lahko kadar koli doda ali spremeni oziroma prekliče kakršen koli pogoj ali omejitev, ki za te hiše veljajo. Odobrene klirinške hiše varno in učinkovito upravljajo klirinške sisteme, poleg tega pa morajo skrbno obvladovati tveganja, povezana z njihovim poslovanjem in operacijami. Imeti morajo tudi zadostne finančne, človeške in sistemske vire.
(9)
Poleg tega mora v skladu z zakonom o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih vsaka posamezno sprejeti interna pravila in postopke, ki zagotavljajo pravilno in učinkovito upravljanje klirinških sistemov ter pravilno regulacijo in nadzor svojih članov. Notranja pravila in postopki odobrenih klirinških hiš morajo vsebovati posebna vprašanja, ki jih predpiše centralna banka Singapurja, vključno z zahtevami, povezanimi s tveganji pri delovanju klirinških sistemov, obravnavanjem neizpolnjevanja plačilnih obveznosti ter merili in pogoji, ki jih morajo izpolnjevati njihovi člani. V tem smislu je treba monografijo vključiti v notranja pravila in postopke odobrenih klirinških hiš. Notranja pravila in postopke je treba skupaj z vsemi spremembami predložiti centralni banki Singapurja pred njihovo izvedbo. Centralna banka lahko zavrne, spremeni ali dopolni notranja pravila in postopke ali kakršen koli del predlaganih sprememb. Poleg tega je na podlagi predpisov o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih izrecno potrebna predhodna odobritev centralne banke Singapurja za kakršno koli spremembo okvirov upravljanja s tveganji odobrenih klirinških hiš, vključno z vrstami sprejetega zavarovanja, metodologijami za vrednotenje zavarovanja in določanjem kritja za upravljanje z izpostavljenostjo tveganju v razmerju do udeležencev odobrenih klirinških hiš ter obsegom finančnih virov, ki so na voljo za kritje neizpolnjevanja plačilnih obveznosti s strani njenih članov (brez kritja pri odobrenih klirinških hišah). Zakon o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih določa kazni, če se notranja pravila in postopki odobrenih klirinških hiš spremenijo tako, da ne izpolnjujejo več zahtev, ki jih določa centralna banka Singapurja. Zato so v skladu z zakonom o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih notranja pravila in postopki za odobrene klirinške hiše zavezujoči.
(10)
Pravno zavezujoče zahteve Singapurja torej sestavlja dvotirni sistem. Temeljne zahteve za odobrene klirinške hiše, določene v zakonu o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ter predpisih o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (v nadaljnjem besedilu: osnovna pravila) določajo visoke standarde, ki jih morajo izpolnjevati odobrene klirinške hiše, da pridobijo dovoljenje za opravljanje storitev kliringa v Singapurju. Ta osnovna pravila predstavljajo prvi tir pravno zavezujočih zahtev v Singapurju. Da bi odobrene klirinške hiše dokazale skladnost z osnovnimi pravili, morajo svoja notranja pravila in postopke pred njihovo uvedbo predložiti centralni banki Singapurja, centralna banka pa jih lahko zavrne, spremeni ali dopolni. Ta interna pravila in postopki so drugi tir pravno zavezujočih zahtev Singapurja, ki mora določati preskriptivne podrobnosti o tem, kako odobrena klirinška hiša, ki prosi za dovoljenje, izpolnjuje te visoke standarde v skladu z monografijo. Poleg tega notranja pravila in postopki odobrenih klirinških hiš vsebujejo dodatne določbe, ki dopolnjujejo osnovna pravila.
(11)
Ocena enakovrednosti pravnih in nadzornih ureditev, ki veljajo za odobrene klirinške hiše, bi morala tudi upoštevati rezultate pri zmanjševanju tveganja, ki jih zagotavljajo v smislu stopnje tveganja, ki so jim izpostavljeni klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji zaradi svoje udeležbe v potrjenih klirinških hišah. Rezultati pri zmanjševanju tveganja so odvisni od stopnje tveganja samih klirinških dejavnosti, ki jih opravlja zadevna CNS, ki je odvisna od velikosti finančnega trga, na katerem deluje, ter primernosti pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS za zmanjšanje navedene stopnje tveganja. Da bi bil dosežen enak rezultat pri zmanjševanju tveganja, so potrebne strožje zahteve za zmanjševanje tveganja za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na večjih finančnih trgih, kjer je sama stopnja tveganja večja kot za CNS, ki opravljajo svoje dejavnosti na manjših finančnih trgih, na katerih je stopnja tveganja sama po sebi manjša.
(12)
Velikost finančnih trgov, na katerih odobrene klirinške hiše opravljajo svoje klirinške dejavnosti, je precej manjša od velikosti trgov, na katerih CNS s sedežem v Uniji opravljajo svoje dejavnosti. V zadnjih treh letih je namreč celotna vrednost transakcij, obračunanih v Singapurju, pomenila manj kot 1 % skupne vrednosti transakcij, obračunanih v državah članicah Unije, ki so del skupine G10. Zato so klirinški člani in mesta trgovanja s sedežem v Uniji s sodelovanjem v odobrenih klirinških hišah izpostavljeni precej manjšim tveganjem kot s sodelovanjem v CNS, ki jim je bilo izdano dovoljenje v Uniji.
(13)
Pravne in nadzorne ureditve, ki se uporabljajo za odobrene klirinške hiše, se lahko zato obravnavajo kot enakovredne, če so primerne za zmanjšanje te nižje stopnje tveganja. Osnovna pravila, ki se uporabljajo za odobrene klirinške hiše, dopolnjujejo interna pravila in postopki teh hiš, ki vključujejo načela za infrastrukture finančnih trgov, zmanjšujejo nižjo stopnjo tveganja, ki velja za Singapur, ter dosegajo rezultate pri zmanjševanju tveganj, ki so enakovredni rezultatom Uredbe (EU) št. 648/2012.
(14)
Komisija zato ugotavlja, da pravne in nadzorne ureditve Singapurja zagotavljajo, da potrjene klirinške hiše, ki jim je bilo v okviru teh ureditev izdano dovoljenje, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.
(15)
V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 je treba s pravnimi in nadzornimi ureditvami Singapurja glede CNS, ki jim je bilo v tej državi izdano dovoljenje, zagotavljati stalen učinkovit nadzor navedenih CNS in izvrševanje predpisov.
(16)
Centralna banka Singapurja lahko izda smernice, bodisi splošne bodisi posebne, za zagotavljanje varnega in učinkovitega delovanja odobrenih klirinških hiš, zlasti za zagotavljanje skladnosti z obveznostmi ali zahtevami v okviru zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ali zahtevami, ki jih predpisuje centralna banka Singapurja, ki morajo biti vključene v notranja pravila in postopke odobrenih klirinških hiš. Zakon o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih določa kazni, če zadevna odobrena klirinška hiša ne izpolnjuje smernic, ki jih izda centralna banka Singapurja. Kar zadeva izvrševanje notranjih pravil in postopkov odobrenih klirinških hiš, se lahko centralna banka Singapurja obrne na višje sodišče, da izda odredbo, ki od odobrene klirinške hiše zahteva, da se uskladi s svojimi notranjimi pravili in postopki, jih upošteva, izvršuje ali jih začne uresničevati. Centralna banka Singapurja lahko tudi prekliče dovoljenje odobrene klirinške hiše, med drugim če ne deluje v skladu z zahtevami, ki jih predpisuje, kakršnim koli pogojem ali omejitvijo, ki velja za dovoljenje, kakršno koli smernico, ki jo izda centralna banka v okviru zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih, ali kakršno koli določbo zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih.
(17)
Poleg tega morajo odobrene klirinške hiše v skladu s predpisi o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih centralni banki Singapurja predložiti letno poročilo o tem, kako so izpolnjevale svoje pristojnosti v okviru zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih med poslovnim letom. Prav tako morajo centralni banki Singapurja predložiti dolgo obliko revizorskega poročila odobrene klirinške hiše, ki mora vključevati ugotovitve in priporočila revizorjev, če obstajajo, o notranjih kontrolah odobrenih klirinških hiš in njihovemu morebitnem neizpolnjevanju določb zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih in kakršnih koli smernic, ki jih izda centralna banka Singapurja v okviru zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih.
(18)
Komisija zato meni, da pravne in nadzorne ureditve Singapurja v zvezi s CNS, ki so jim bila tam izdana dovoljenja, omogočajo učinkovit stalen nadzor in izvrševanje predpisov.
(19)
V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Singapurja vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljevanju besedila: CNS z dovoljenjem tretje države).
(20)
CNS z dovoljenjem tretje države lahko zaprosijo za dovoljenje, s katerim postanejo priznane klirinške hiše, kar jim omogoča, da lahko v Singapurju ponujajo enake storitve kot v tretji državi.
(21)
Pred izdajo dovoljenja, s katerim CNS postanejo priznane klirinške hiše, centralna banka Singapurja oceni, ali je regulativna ureditev tretje države, v kateri je CNS izdano dovoljenje, primerljiva s pravnimi in nadzornimi ureditvami, ki se uporabljajo za CNS s sedežem v Singapurju, vključno s tem, ali se uporabljajo načela za infrastrukture finančnih trgov. Vzpostavitev ureditev sodelovanja med centralno banko Singapurja in zadevnimi tujimi nadzornimi organi je prav tako potrebna za izdajo dovoljenja, s katerim CNS postanejo priznane klirinške hiše.
(22)
Treba je opozoriti, da se struktura postopka priznanja pravne ureditve Singapurja, ki se uporablja za CNS z dovoljenjem tretje države, razlikuje od postopka iz Uredbe (EU) št. 648/2012, vendar kljub temu zagotavlja učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem tretje države.
(23)
Za pogoje iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 se zato lahko šteje, da so izpolnjeni na podlagi pravnih in nadzornih ureditev Singapurja glede odobrenih klirinških hiš, hkrati pa bi bilo treba te pravne in nadzorne ureditve šteti za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj singapurskega pravnega in nadzornega okvira za CNS ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet.
(24)
Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Za namene člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 se pravne in nadzorne ureditve Singapurja, ki so sestavljene iz poglavja 289 singapurskega zakona o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih ter predpisov o vrednostnih papirjih in standardiziranih terminskih poslih (sistemi kliringa) iz leta 2013, kakor jih dopolnjuje monografija o nadzoru infrastruktur finančnih trgov, in ki se uporabljajo za odobrene klirinške hiše, ki jim je bilo v Singapurju izdano dovoljenje, štejejo za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012.
Člen 2
Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 30. oktobra 2014