PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1343/2013
ze dne 12. prosince 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením Rady (ES) č. 1184/2007 (2) bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „původní šetření“ a „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 71,8 % pro všechny společnosti s výjimkou dvou čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.
2. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(2)
Dne 10. října 2012 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (3) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz persíranů pocházejících z ČLR.
(3)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podali dva evropští výrobci (RheinPerChemie GmbH & Co. KG a United Initiators GmbH & Co. KG) (dále jen „žadatelé“) představující 100 % celkové výroby persíranů v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3. Šetření
3.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení, a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
S ohledem na potenciálně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení vyzvány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v uvedeném oznámení.
(8)
Žádný dovozce se nepřihlásil.
(9)
Na dotazník odpověděl pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR. Nebylo proto nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR a jednoho výrobce v Turecku, o němž se uvažovalo jako o potenciálně srovnatelné zemi.
(11)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Německo
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Německo
b)
Vyvážející výrobce v ČLR
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj (4)
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. peroxosírany (persírany), včetně monopersíranu draselného (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80.
(13)
Dotčený výrobek se používá v řadě aplikací jako iniciátor nebo jako oxidační činidlo. Používá se například jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek tištěných spojů, ve vlasové kosmetice, při odšlichtování textilií, při výrobě papíru, jako čistící prostředek zubních protéz a jako dezinfekční přípravek.
(14)
Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Obecné poznámky
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu po možném pozbytí platnosti platných opatření vůči dovozu určitého zboží z ČLR.
(16)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který během období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážel. Jak je uvedeno níže v 22. bodě odůvodnění a jak je podrobně vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že v podstatě veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden vývozce, u něhož nebyl v původním šetření dumping zjištěn a jehož se tento přezkum netýká. V tomto případě tudíž nebylo možné provést analýzu dumpingu.
2. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(17)
Za účelem posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu byly vzaty v úvahu informace poskytnuté spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem, informace shromážděné v souladu s článkem 18 základního nařízení a dostupné údaje o nespolupracujících vyvážejících výrobcích. Dostupné údaje byly převzaty ze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z informacíc zveřejněných v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, který v březnu 2013 zahájily Spojené státy americké (dále jen „USA“) (5), ze statistik, které má Komise k dispozici, tj. z měsíčních údajů předávaných členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze podle čl. 14 odst. 6“), a z údajů Eurostatu o dovozu.
a) Ceny a objem dovozu do Unie z ČLR a dalších třetích zemí
(18)
Z údajů dostupných v šetření vyplynulo, že prakticky veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden čínský vývozce, u něhož v původním šetření nebyl dumping zjištěn (6). Na tento dovoz se tudíž antidumpingová opatření nevztahují. V uvedeném období zůstávaly ceny tohoto dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie.
(19)
Navzdory skutečnosti, že čínské dovozní ceny do Unie vzrostly v posuzovaném období o 29 %, byly stále ještě nízké a v období přezkumného šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se rovněž zvýšily, leč méně výrazným tempem o 7 %.
(20)
Jediný spolupracující čínský vývozce, na nějž se vztahují stávající antidumpingová opatření, nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření. Šetření však ukázalo, že vyvážel za dumpingové ceny na trhy třetích zemí a že jeho ceny byly ještě nižší než ceny stávajícího dovozu z ČLR na trh Unie. Z toho lze vyvodit, že čínští vývozci nadále provádějí dumping a že jejich ceny jsou nízké.
(21)
Trh Unie zhruba tvoří dovoz ze tří zemí: Číny, Turecka a USA, které mají 8 % až 10 % podíl na trhu, a na dva výrobce v Unii připadá podíl na trhu ve výši přibližně 65 % až 75 %. Šetření prokázalo, že USA jsou i nadále přítomny na trhu Unie a během období přezkumného šetření představovaly přibližně jednu třetinu celkového dovozu. Ceny dovozu z USA byly v průměru o 10 % vyšší než dovozní ceny z ČLR. To, spolu s pozorovaným podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie, naznačuje, že čínský dovoz nadále vyvolával tlak na snižování prodejních cen v Unii.
(22)
Jak bylo uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, čínský dovoz byl v období přezkumného šetření záležitostí jediného vývozce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se objem tohoto dovozu zvýšil o 24 % a odpovídající podíl na trhu vzrostl v témže období z 8 % na 9,6 % celkové spotřeby Unie.
(23)
Je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na persírany z ČLR. Po zrušení těchto opatření objem dovozu z ČLR vzrostl z necelých 200 tun v roce 2001 na více než 4 000 tun v roce 2003 a v roce 2006 se více než zdvojnásobil na téměř 9 000 tun. Jinými slovy, za několik málo let připadalo na čínský dovoz více než 20 % trhu Unie. V období 2003-2006 se čínský podíl na trhu zdvojnásobil, zatímco spotřeba se zvýšila o 7 %. Z toho je jasné, že v případě neexistence antidumpingových opatření jsou čínští vývozci schopni získat pro sebe značnou část podílu na trhu Unie.
(24)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a úvahám, zejména k čínské reakci na zrušení opatření na trhu Unie v roce 2001, úrovni čínských cen během období přezkumného šetření a pokračujícím dumpingovým praktikám na trzích třetích zemí, lze usuzovat, že pokud by stávající opatření byla zrušena, v krátkodobém horizontu by se na trhu Unie pravděpodobně znovu objevilo velké množství levného čínského dovozu.
b) Cenové chování čínských výrobců na jiných vývozních trzích
(25)
Jak bylo uvedeno výše v 16. bodě odůvodnění, spolupracující čínská společnost nevyvážela do Unie během období přezkumného šetření a nebylo možné porovnat její běžné hodnoty na domácím trhu s vývozními cenami do Unie. Bylo však posouzeno, jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, zda byl v průběhu období přezkumného šetření vývoz této společnosti do třetích zemí realizován za dumpingové ceny. Jelikož této společnosti bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byly běžné hodnoty stanoveny na základě jejích údajů.
(26)
U tří typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byly běžné hodnoty určeny na základě cen, které platili nezávislí odběratelé na domácím trhu. U jednoho typu výrobku bylo nutno vypočítat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k určení běžné hodnoty dotyčného typu použity výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk dosahovaný v běžném obchodním styku z prodeje na domácím trhu.
(27)
Výsledkem srovnání běžné vážené průměrné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny, na základě ceny ze závodu do třetích zemí, stanovené na základě vykázaných a ověřených údajů, bylo vážené průměrné dumpingové rozpětí 9,4 %.
(28)
Pokud jde o cenové chování, existence antidumpingových opatření v Indií a USA rovněž jasně svědčí o dumpingových praktikách čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích.
c) Atraktivita trhu Unie
(29)
Šetření ukázalo, že spolupracující čínská společnost vyvážela do mnoha třetích zemí, jako je Brazílie, Indonésie, Malajsie, Jižní Afrika, Jižní Korea, Tchaj-wan, Thajsko a Spojené arabské emiráty. Vývozní ceny spolupracující čínské společnosti na trhy třetích zemí byly porovnány s úrovní prodejních cen výrobního odvětví Unie a dovozními cenami pro ČLR během období přezkumného šetření na trhu Unie. Toto srovnání prokázalo, že v období přezkumného šetření se spolupracující čínský vývozce výrazně cenově podbízel, a to až do 40 % cen výrobního odvětví Unie.
(30)
Z této analýzy na jedné straně vyplývá, že ceny na trhu Unie jsou vyšší, a jsou tedy velmi atraktivní, a na druhé straně, že ceny, které nabízejí jiní čínští vývozci, jsou nižší než stávající čínské dovozní ceny na trhu Unie.
(31)
Rovněž je pozoruhodné, že běžné hodnoty spolupracující společnosti byly během období přezkumného šetření celkově nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Potvrzuje to přitažlivost trhu Unie, jelikož by čínským výrobcům nesporně přinášel vyšší zisky. Zdá se, že nízká úroveň cen v Číně není způsobena ničím jiným, než značnou výrobní kapacitou a nabídkou dotčeného výrobku.
(32)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, některé trhy ve třetích zemích, jako je USA a Indie, se staly pro čínské vývozce méně atraktivními z důvodu existence antidumpingových opatření. Kromě toho bylo zjištěno, že na trzích dalších třetích zemí se obchoduje za relativně nižší ceny než na trhu Unie. Pokud jde o trhy dalších třetích zemí, kde neplatí opatření, ty už zásobují společnosti, které tam působí, a případná volná kapacita v ČLR by tedy byla pravděpodobně využita pro vývoz na trh Unie.
(33)
Na základě výše uvedeného se očekává, že pokud by stávající opatření byla zrušena, čínský dovoz by se obnovil ve větším objemu a vyvíjel by větší cenový tlak na trhu Unie.
d) Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz
(34)
Jelikož nebyly k dispozici jiné informace, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení provedena analýza volné kapacity v ČLR na základě dostupných údajů, konkrétně podle neúplných informací od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce o situaci na trhu v ČLR, od výrobního odvětví Unie a podle veřejně dostupných informací na úrovni pěti hlavních výrobců zjištěných v ČLR a údajů získaných v zahajovací fázi. Informace poskytnuté z těchto zdrojů se ukázaly být v souladu.
(35)
Na základě těchto informací se předpokládá, že ČLR má volnou výrobní kapacitu na více než 100 tisíc tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.
(36)
Na základě míry využití kapacity spolupracujícího výrobce se dospělo k závěru, že ČLR má k dispozici potenciálně významné kapacity, které by mohly být použity k zvýšení výroby a přesměrování na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
e) Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(37)
S ohledem na výše uvedené se mělo za to, že pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by došlo k obnovení dumpingu. Na pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení stávajících opatření ukazuje zejména úroveň zjištěné běžné hodnoty v Číně, dumpingové chování spolupracujícího výrobce na trzích třetích zemí, existence antidumpingových opatření vůči čínským vývozcům v Indii a USA, přitažlivost trhu Unie v porovnání s jinými trhy a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(38)
Současné šetření potvrdilo, že persírany vyrábějí pouze dva výrobci v Unii. Ti představují 100 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. Oba výrobci podpořili žádost o přezkum a při šetření spolupracovali.
(39)
Tyto dvě společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Předběžná poznámka
(40)
V zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení jsou údaje týkající se dvou výrobců v Unii předkládány v podobě indexu nebo rozpětí.
(41)
Informace o dovozu byly analyzovány na úrovni kódu KN pro tři hlavní typy obdobného výrobku, tj. persíranu amonného, persíranu sodného a persíranu draselného, a na úrovni kódu TARIC pro čtvrtý typ, tj. monopersíranu draselného. Analýza dovozu byla doplněna o údaje shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
3. Spotřeba v Unii
(42)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu KN a kódu TARIC.
(43)
Spotřeba Unie v období přezkumného šetření byla o něco málo vyšší než na začátku posuzovaného období. Mezi roky 2009 a 2010 byl zaznamenán nárůst o 22 %, ale poté spotřeba postupně klesla přibližně o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Spotřeba (t)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
122
114
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
4. Objem, ceny a tržní podíl dovozu z ČLR
(44)
Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(45)
Z porovnání výše uvedených databází vyplývá, že veškerý dovoz z ČLR pochází od jedné společnosti, u níž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. V důsledku toho není možné analyzovat podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu a jeho cenový vývoj.
(46)
Dále, jelikož čínští vyvážející výrobci, na než se vztahuje režim antidumpingových opatření, nevyváželi dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření, nebylo možné vypočítat cenové podbízení pro ČLR.
5. Dovoz z jiných třetích zemí
(47)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z jiných zemí, jeho ceny a podíl na trhu během posuzovaného období. Tyto údaje byly zjištěny na základě statistických informací na úrovni kódů KN a kódu TARIC. Jak je vysvětleno ve 40. bodě odůvodnění, z důvodu důvěrnosti se údaje o podílech na trhu zveřejňují ve formě indexu.
Tabulka 2
Dovoz z jiných třetích zemí
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Turecko
Objem dovozu (v tunách)
2 326
3 002
2 360
3 026
Index (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena (v EUR za tunu)
1 137
1 010
1 130
1 158
Index (2009 = 100)
100
89
99
102
Podíl na trhu
Index
100
106
89
126
USA
Objem dovozu (v tunách)
3 662
3 951
4 156
2 556
Index (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena (v EUR za tunu)
1 053
1 170
1 201
1 099
Index (2009 = 100)
100
111
114
104
Podíl na trhu
Index
100
88
100
68
Ostatní třetí země
Objem dovozu (v tunách)
1 652
1 605
1 420
1 105
Index (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena (v EUR za tunu)
1 443
1 518
1 605
1 738
Index (2009 = 100)
100
105
111
120
Podíl na trhu
Index
100
80
76
65
Třetí země celkem
Objem dovozu (v tunách)
7 640
8 558
7 936
6 687
Index (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena (v EUR za tunu)
1 163
1 179
1 252
1 231
Index (2009 = 100)
100
101
108
106
Podíl na trhu
Index
100
92
91
85
Zdroj: Eurostat a TARIC.
(48)
Objem dovozu z dalších třetích zemí na trh Unie poklesl během posuzovaného období zhruba o 12 % a průměrná cena se za stejné období zvýšila o 6 %. Podíl na trhu, o který přišly další třetí země, získaly zčásti čínský dovoz a výrobní odvětví Unie. Ve stejném období výrobní odvětví Unie zvýšilo své ceny v průměru o 7 %, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(49)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
6.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2010, kdy výroba vzrostla o 32 procentních bodů. Poté zůstala stabilní a mírně poklesla mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 3
Celková výroba v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výroba (v tunách)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Index (2009 = 100)
100
132
135
125
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(51)
Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. Jak rostla výroba v letech 2009-2011, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 34 %. Tato tendence se v období přezkumného šetření změnila, neboť pokles výroby vedl rovněž k nižšímu využití kapacity o šest procentních bodů, jak je uvedeno níže:
Tabulka 4
Výrobní kapacita a využití kapacity
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita (v tunách)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Index (2009 = 100)
100
101
101
101
Využití kapacity
60 %
79 %
81 %
75 %
Index (2009 = 100)
100
131
134
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.3 Zásoby
(52)
Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie značně vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, s ohledem na úroveň produkce zůstává jejich úroveň relativně nízká.
Tabulka 5
Konečný stav zásob
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Index (2009 = 100)
100
144
227
184
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.4 Objem prodeje
(53)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, kopíroval vývoj spotřeby s vrcholem v roce 2010 a dále klesal v následujících letech až do konce období přezkumného šetření. V posuzovaném období se zvýšil o 6 %.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Objem (v tunách)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Index (2009 = 100)
100
122
113
106
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.5 Podíl na trhu
(54)
Jelikož objem prodeje do Unie sledoval vývoj spotřeby, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.
Tabulka 7
Podíl na trhu Unie
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
65 % - 75 %
Index (2009 = 100)
100
100
100
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a TARIC
6.6 Růst
(55)
Jak je vysvětleno výše, růst spotřeby v Unii nepřekročil během posuzovaného období 3 procentní body. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.
6.7 Zaměstnanost a produktivita
(56)
Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření udržela na stálé úrovni. V souladu s vývojem výroby však produktivita na zaměstnance, měřená výstupem v tunách na zaměstnance, v tomto období viditelně vzrostla. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8
Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Index zaměstnanců
100
100
103
101
Index produktivity
100
132
131
124
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.8 Jednotkové prodejní ceny
(57)
Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, zvýšily o 7 %. Tento 7 % nárůst průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie lze vysvětlit změnou ve skladbě sortimentu, který během posuzovaného období prodávalo. Tato cena, a to i s přihlédnutím k potenciálním rozdílům ve skladbě sortimentu, byla mnohem vyšší než cena, kterou si účtoval spolupracující čínský výrobce za vývoz do třetích zemí.
Tabulka 9
Jednotková cena prodeje v Unii
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Jednotková cena prodeje Unie (EUR/t)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Index (2009 = 100)
100
100
105
107
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.9 Ziskovost
(58)
V roce 2009 byla ziskovost výrobního odvětví Unie téměř nulová. Následně v období od roku 2010 do období přezkumného šetření se ziskovost držela nad 10 %. Náhlý růst indexu ziskovosti mezi rokem 2009 a 2010 je výsledkem velmi nízké výchozí úrovně v roce 2009, což byl pro výrobní odvětví Unie kritický rok. V roce 2011 byla vysoká ziskovost výsledkem mimořádných jednorázových úspor nákladů, které se v budoucnosti nebudou opakovat. To se již bylo projevilo na nižší ziskovosti v období přezkumného šetření a tento vývoj pokračuje.
Tabulka 10
Ziskovost
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje Unie
Index (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.10 Investice a návratnost investic
(59)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie si dokázalo udržet vysokou úroveň investic v celém posuzovaném období.
(60)
Návratnost investic věrně napodobovala vývoj ziskovosti v letech 2009 a 2011, který, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, není reprezentativní.
Tabulka 11
Investice a návratnost investic
Index (2009 = 100)
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Investice
100
71
110
99
Návratnost investic
100
3 166
4 647
2 455
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.11 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(61)
Peněžní tok, který ovlivňuje schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen jako procento obratu dotčeného výrobku, sledoval podobný vývoj jako ziskovost. Až do roku 2011 se výrazně lepšil a během období přezkumného šetření klesal.
Tabulka 12
Peněžní tok
2009
2010
2011
Období přezkumného šetření
Peněžní tok
Index (2009 = 100)
100
288
381
172
Zdroj: odpovědi na dotazník.
6.12 Mzdy
(62)
I když počet osob zaměstnaných v odvětví Unie zůstal stabilní, jejich mzdy se v posuzovaném období zvýšily o 12 %.
6.13 Velikost dumpingového rozpětí
(63)
Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z ČLR, a proto nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí.
6.14 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(64)
Vzhledem k neexistenci levného dumpingového dovozu z ČLR, relativně vysokému využívání výrobní kapacity a zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jeho úrovni ziskovosti a příznivému vývoji některých finančních ukazatelů, lze dospět k závěru, že v průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a úroveň investic.
7. Závěr k situaci výrobního odvětví Unie
(65)
Šetření ukázalo, že dovoz levných dumpingových výrobků z ČLR na trh Unie skončil hned po uložení původních opatření v roce 2007 a v průběhu posuzovaného období nebo v období přezkumného šetření nebyl pozorován. Dovoz z ČLR na trh Unie pochází od jediného čínského výrobce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, průměrnou prodejní cenu, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.
(66)
Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých ukazatelů újmy během období přezkumného šetření, jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Unie i nadále nestabilní.
E. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(67)
Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(68)
Analýza se zaměřila na volnou kapacitu v ČLR a na chování čínských vývozců na trzích třetích zemí a na trhu Unie.
2. Volná kapacita v ČLR
(69)
Podle informací získaných a ověřených během šetření se odhaduje, že v Číně je k dispozici kapacita na výrobu přibližně 100 tisíc tun dotčeného výrobku. Kromě toho existuje několik malých výrobců rozptýlených po celé zemi, kteří toto číslo ještě zvyšují.
(70)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců nejsou k dispozici žádné údaje o přesném podílu této kapacity, která je volná a dala byl se využít pro vývoz dotčeného výrobku na trh Unie. Šetření však prokázalo, že jediný čínský spolupracující výrobce má přibližně 30 % volné kapacity. Pokud se tento údaj extrapoluje na všechny čínské společnosti, znamenalo by to, že v současné době existuje v ČLR volná kapacit na výrobu více než 30 tisíc tun.
(71)
I kdyby čínské společnosti nevyužívaly svou plnou kapacitu, na základě výše uvedeného lze soudit, že v ČLR by bylo k dispozici pro vývoz 20-25 tisíc tun dotčeného výrobku. S ohledem na zjištění a závěry uvedené v 22. až 44. bodě odůvodnění je zřejmé, že pokud by opatření nebyla prodloužena, dostupná volná kapacita v Číně by byla určena na vývoz na trh Unie. Na tento potenciálně dodatečný objem vývozu by se mělo nahlížet v souvislosti se spotřebou Unie, která v období přezkumného šetření činila přibližně 25 000 až 35 000 tun.
3. Vývoz z ČLR
(72)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že čínský vývoz do třetích zemí byl realizován za dumpingové ceny. Kromě toho výsledky přezkumů prováděných příslušnými orgány v USA a v Indii vedly k doporučení, aby platná antidumpingová opatření uložená na persírany z ČLR byla prodloužena. V této situaci lze předpokládat, že volná výrobní kapacita čínských vývozců bude využita hlavně pro výrobu na vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Jak je objasněno v 32. bodě odůvodnění výše, vzhledem k tomu, že trhy dalších třetích zemí, na něž se opatření nevztahují, již zásobují tam působící společnosti, případná volná kapacita dostupná v ČLR by byla pravděpodobně využita k vývozu dotčeného výrobku na trh Unie.
(73)
S ohledem na minulé dumpingové praktiky čínských vývozců, které vedly k uložení platných opatření, a vzhledem k jejich současnému dumpingovému chování v třetích zemích lze vyvodit závěr, že tento objem vývozu do Unie by se uskutečňoval za dumpingové ceny.
(74)
Navíc, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na vývoz persíranů z ČLR. Jelikož tato opatření nebyla prodloužena, dovoz z ČLR se zvýšil z necelých 200 tun v roce 2001 na téměř 10 000 tun v roce 2006, a tím získal na trhu Unie více než 20 % podíl.
4. Závěr
(75)
S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, pokračování čínského dumpingu do třetích zemí, omezené schopnosti čínských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí a jejich prokazatelné schopnosti přesměrovat vývoz na trh Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že by se v důsledku pravděpodobného čínského dovozu za dumpingové ceny zopakovala způsobená újma. Neexistuje žádný důvod k domněnce, že by lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu z ČLR by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní, jak je vysvětleno v 66. bodě odůvodnění.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(76)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(77)
Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(78)
V 70. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ke prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.
3. Zájem uživatelů
(79)
Žádný ze 44 oslovených uživatelů na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Uživatelé nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož uživatelé neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Kromě toho šetření ukázalo, že dopad dotčeného výrobku na náklady navazujících výrobků je spíše okrajový a zachování opatření nebude mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů. Šetření rovněž odhalilo, že vzhledem k charakteru dotyčného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.
4. Zájem dovozců
(80)
Žádný ze čtrnácti oslovených dovozců na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Dovozci nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie, od vývozců z USA a od čínských vývozců, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové.
5. Závěr
(81)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(82)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(83)
Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých peroxosíranů (persíranů) pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 1184/2007 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.
(84)
Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů), včetně monopersíranu draselného, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj
0,0 %
A820
United Initiators (Shanghai) Co., Ltd
24,5 %
A821
Všechny ostatní společnosti
71,8 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. prosince 2013.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1343/2013
z dne 12. decembra 2013
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz peroksisulfatov (persulfatov) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 9(4) ter člena 11(2), (5) in (6) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Uredba Sveta (ES) št. 1184/2007 (2) je uvedla dokončno protidampinško dajatev na uvoz persulfatov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK), Tajvana in Združenih držav Amerike (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava in prvotni ukrepi). Ukrepi glede LRK so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 71,8 % za vse družbe, razen dva kitajska proizvajalca izvoznika, katerima so bile dodeljene individualne dajatve.
2. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(2)
Komisija je 10. oktobra 2012 z obvestilom (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku) (3), objavljenim v Uradnem listu Evropske unije, napovedala začetek pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz persulfatov s poreklom iz LRK.
(3)
Pregled se je začel po utemeljenem zahtevku, ki sta ga vložila dva evropska proizvajalca RheinPerChemie GmbH&Co. KG in United Initiators GmbH&Co. KG (v nadaljnjem besedilu: vložnika), ki predstavljata 100 % celotne proizvodnje persulfatov v Uniji.
(4)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka veljavnosti ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno ponovila.
3. Preiskava
3.1 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
(5)
Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. oktobra 2011 do 30. septembra 2012 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2009 do konca OPP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
3.2 Strani, ki jih preiskava zadeva
(6)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnike, proizvajalce izvoznike iz LRK, nepovezane uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih to zadeva, proizvajalce v morebitno primerljivih državah ter predstavnike LRK. Zainteresirane strani so imele možnost, da svoja stališča predstavijo v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(7)
Ker lahko preiskava vključuje veliko število proizvajalcev izvoznikov iz LRK in nepovezanih uvoznikov v Uniji, je bilo v skladu s členom 17 osnovne uredbe v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, naj se v skladu s členom 17 osnovne uredbe v 15 dneh po objavi obvestila o začetku javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.
(8)
Javil se ni nobeden od uvoznikov.
(9)
Vprašalnik je izpolnil le en proizvajalec izvoznik. Zato vzorca proizvajalcev izvoznikov ni bilo potrebno izbrati.
(10)
Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javile v roku iz obvestila o začetku. Odgovore sta poslala dva proizvajalca Unije, en proizvajalec izvoznik iz LRK in en proizvajalec iz Turčije, ki se šteje za morebitno primerljivo državo.
(11)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:
(a)
proizvajalci Unije
-
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Nemčija,
-
United Initiators GmbH & Co. KG, Nemčija;
(b)
proizvajalec izvoznik iz LRK
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Šanghaj (4).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(12)
Zadevni izdelek je isti kot tisti, ki ga zajema prvotna preiskava, in sicer peroksisulfati (persulfati), vključno s kalijevim peroksimonosulfatom (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), uvrščeni pod oznaki KN 2833 40 00 in ex 2842 90 80.
(13)
Zadevni izdelek se uporablja kot pobudnik ali oksidant v številnih primerih. V nekaterih primerih se uporablja kot pobudnik polimerizacije v proizvodnji polimerov, kot sredstvo za jedkanje pri proizvodnji tiskanih vezij in lasne kozmetike, kot sredstvo za odstranjevanje škrobila z blaga, pri proizvodnji papirja, kot sredstvo za čiščenje zob in dezinfekcijsko sredstvo.
(14)
S preiskavo je bilo tako kot s prvotno preiskavo potrjeno, da imajo zadevni izdelek in izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, ter tisti, ki jih industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, enake osnovne fizikalne in tehnične značilnosti ter enako osnovno uporabo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA
1. Splošne opombe
(15)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je damping trenutno prisoten in ali obstaja verjetnost, da se nadaljuje ali ponovno pojavi na podlagi morebitnega izteka veljavnosti veljavnih ukrepov za določen uvoz iz LRK.
(16)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, je v preiskavi sodeloval le en kitajski proizvajalec izvoznik, ki ni izvažal zadevnega izdelka v Unijo v OPP. Kot je navedeno v uvodni izjavi 22 in podrobno pojasnjeno v uvodnih izjavah 51 do 53, je preiskava pokazala, da je vse izvoze iz LRK v OPP izvedel dejansko en sam izvoznik, pri katerem damping v prvotni preiskavi ni bil ugotovljen in ki v sedanjem pregledu ni obravnavan. Zato analiza dampinga v tem primeru ni mogoča.
2. Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov
(17)
Za oceno verjetnosti ponovitve dampinga so se upoštevale informacije sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika, informacije, zbrane v skladu s členom 18 osnovne uredbe, in razpoložljiva dejstva glede nesodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Razpoložljiva dejstva so izhajala iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa, informacij, objavljenih v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa, ki so ga marca 2013 začele Združene države Amerike (ZDA) (5), statističnih podatkov, tj. mesečnih podatkov, ki jih države članice posredujejo Komisiji v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: zbirka podatkov 14.6), in Eurostatovih podatkov o uvozu.
(a) Cene in obseg uvoza v Unijo iz LRK in drugih tretjih držav
(18)
Podatki, ki so bili na voljo v preiskavi, so pokazali, da je ves uvoz iz LRK v OPP dejansko izvedel en kitajski izvoznik, za katerega damping v prvotni preiskavi ni bil ugotovljen (6). Zato za ta uvoz protidampinški ukrepi ne veljajo. Cene tega uvoza so bile še naprej nižje od cen industrije Unije v navedenem obdobju.
(19)
Čeprav so se kitajske uvozne cene v Unijo v obravnavanem obdobju povečale za 29 %, so bile še vedno nizke in so nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije v OPP. Prodajne cene industrije Unije so se prav tako povečale na trgu Unije, vendar manj izrazito, in sicer za 7 %.
(20)
Edini sodelujoči kitajski izvoznik, za katerega veljajo sedanji protidampinški ukrepi, ni izvažal zadevnega izdelka v Unijo v OPP. Vendar je preiskava pokazala, da je na trge tretjih držav izvažal po dampinških cenah in da so bile njegove cene še nižje od cen sedanjega uvoza iz LRK na trg Unije. To je znak, da izvozniki na Kitajskem nadaljujejo z dampingom in da so njihove cene nizke.
(21)
Trg Unije je sestavljen iz uvoza približno treh držav: Kitajske, Turčije in ZDA, ki predstavljajo od 8 % do 10 % tržnega deleža, tržni delež dveh proizvajalcev Unije pa znaša približno od 65 % do 75 %. Preiskava je pokazala, da so bile ZDA še naprej prisotne na trgu Unije in predstavljale približno tretjino celotnega uvoza v OPP. Uvozne cene ZDA so bile povprečno 10 % nad uvoznimi cenami iz LRK. Ta ugotovitev skupaj z ugotovljenim nelojalnim nižanjem prodajnih cen industrije Unije kaže, da kitajski uvoz še naprej izvaja pritisk na znižanje prodajnih cen v Uniji.
(22)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 18, je kitajski uvoz v OPP opravil en izvoznik, pri katerem v prvotni preiskavi damping ni bil ugotovljen. Med letom 2009 in OPP se je obseg tega uvoza povečal za 24 %, ustrezni tržni delež pa se je povečal iz 8 % na 9,6 % celotne potrošnje Unije v istem obdobju.
(23)
Pomembno je opozoriti, da so bili protidampinški ukrepi med letoma 1995 in 2001 uvedeni proti persulfatom iz LRK. Po razveljavitvi teh ukrepov se je obseg uvoza iz LRK povečal z manj kot 200 ton leta 2001 na več kot 4 000 ton leta 2003 in se več kot podvojil leta 2006, in sicer na 9 000 ton. Z drugimi besedami, kitajski uvoz je v nekaj letih predstavljal več kot 20 % trga Unije. V obdobju 2003-2006 se je potrošnja povečala za 7 %, kitajski tržni delež pa se je podvojil. To kaže, da imajo kitajski izvozniki lahko v odsotnosti protidampinških ukrepov znatni tržni delež na trgu Unije.
(24)
Ob upoštevanju navedenih dejstev in premislekov, zlasti kitajskega odziva na razveljavitev ukrepov na trgu Unije leta 2001, ravni kitajskih cen v OPP in nadaljevanja dampinških praks na trgih tretjih držav, se šteje, da v primeru razveljavitve ukrepov obstaja verjetnost, da bi velike količine poceni kitajskega uvoza kratkoročno zopet zavzele trg Unije.
(b) Gibanje cen kitajskih proizvajalcev na drugih izvoznih trgih
(25)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 16, sodelujoča kitajska družba v OPP ni izvažala v Unijo in njenih normalnih vrednosti na domačem trgu ni bilo mogoče primerjati z izvoznimi cenami v Unijo. Vendar je bilo ocenjeno, kot je navedeno v uvodni izjavi 24, ali je bil izvoz družbe v tretje države izveden v OPP po dampinških cenah. Ker je bila družbi v prvotni preiskavi odobrena TGO, so bile normalne vrednosti določene na podlagi njenih podatkov.
(26)
Za tri vrste zadevnega izdelka, za katere je bila domača prodaja reprezentativna in del običajnega poteka trgovanja, so bile normalne vrednosti določene na podlagi cen, ki so jih plačale neodvisne stranke na domačem trgu. Za eno vrsto je bilo treba normalno vrednost konstruirati na podlagi stroškov proizvodnje v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe. Zato je bila določena normalna vrednost navedene vrste izračunana na podlagi proizvodnih stroškov družbe, prodajnih, splošnih in upravnih stroškov (PSA-stroški) ter dobička od prodaje na domačem trgu v običajnem poteku trgovine v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe.
(27)
Primerjava med normalno tehtano povprečno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno na podlagi franko tovarna za tretje države, kot je bilo določeno na podlagi sporočenih in preverjenih podatkov, je pokazala tehtano povprečno stopnjo dampinga v višini 9,4 %.
(28)
Ob upoštevanju gibanja cen je obstoj protidampinških ukrepov v Indiji in ZDA tudi jasen znak dampinških praks kitajskih proizvajalcev izvoznikov na drugih trgih.
(c) Privlačnost trga Unije
(29)
Preiskava je pokazala, da je sodelujoča kitajska družba izvažala številnim tretjim državam, kot so Brazilija, Indonezija, Malezija, Južna Afrika, Južna Koreja, Tajvan, Tajska in Združeni arabski emirati. Izvozne cene sodelujoče kitajske družbe za tretje trge so se tako primerjale z ravnmi prodajnih cen industrije Unije in uvozno ceno za LRK v OPP na trgu Unije. Ta primerjava je pokazala, da je sodelujoči kitajski izvoznik v OPP znatno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, in sicer do 40 %.
(30)
Ta analiza kaže, da so cene na trgu Unije po eni strani višje in tako privlačnejše, po drugi strani pa so cene drugega kitajskega proizvajalca nižje od sedanje kitajske uvozne cene na trgu Unije.
(31)
Opozoriti je treba tudi, da so bile normalne vrednosti sodelujoče družbe v OPP na splošno nižje od prodajnih cen industrije Unije. To potrjuje privlačnost trga Unije, saj bi ustvaril večji dobiček za kitajske proizvajalce. Ne zdi se, da bi nizka raven cen na Kitajskem temeljila le na veliki zmogljivosti in ponudbi zadevnega izdelka.
(32)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 28, so postali določeni trgi tretjih držav, kot so ZDA in Indija, zaradi obstoja protidampinških ukrepov manj privlačni za kitajske izvoznike. Poleg tega so bile ravni cen na trgih drugih tretjih držav sorazmerno nižje od tistih na trgu Unije. Trgom drugih tretjih držav, za katere niso veljali ukrepi, že dobavljajo družbe, ki so prisotne na navedenih trgih, tako da bi bile neizkoriščene zmogljivosti v LRK verjetno uporabljene za izvoz na trg Unije.
(33)
Glede na navedeno se pričakuje, da bi se kitajski uvoz v primeru ukinitve sedanjih ukrepov nadaljeval v velikem obsegu in na trgu Unije izvajal cenovni pritisk.
(d) Proizvodna zmogljivost in razpoložljiv presežek zmogljivosti za izvoz
(34)
V skladu s členom 18 osnovne uredbe in brez drugih razpoložljivih informacij je analiza neizkoriščene zmogljivosti v LRK temeljila na razpoložljivih dejstvih, predvsem omejenih informacijah sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika o razmerah na trgu v LRK in industrije Unije ter na javno razpoložljivih informacijah na ravni petih glavnih proizvajalcev iz LRK, in podatkih, zbranih v začetni fazi. Za informacije iz teh virov je bilo ugotovljeno, da so bile dosledne.
(35)
Na podlagi teh informacij se domneva, da je v LRK razpoložljivih več kot 100 000 ton proizvodne zmogljivosti, kar je približno trikrat več od obsega potrošnje Unije v OPP.
(36)
Na podlagi stopnje izkoriščenosti zmogljivosti sodelujočega proizvajalca je bilo sklenjeno, da so v LRK očitno razpoložljive velike zmogljivosti, ki bi se lahko v primeru izteka protidampinških ukrepov uporabile za povečanje proizvodnje in preusmerile na trg Unije.
(e) Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(37)
Glede na navedeno se je štelo, da v primeru razveljavitve trenutnih ukrepov obstaja verjetnost ponovitve dampinga. Na verjetnost ponovitve dampinga v primeru razveljavitve sedanjih ukrepov kažejo zlasti raven normalnih vrednosti, določenih na Kitajskem, dampinško obnašanje sodelujočega proizvajalca na trgih tretjih držav, obstoj protidampinških ukrepov proti kitajskim izvoznikom v Indiji in v ZDA, privlačnost trga Unije v primerjavi z drugimi trgi in razpoložljivost velike proizvodne zmogljivosti v LRK.
D. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. Opredelitev industrije Unije
(38)
Sedanja preiskava je potrdila, da persulfate trenutno proizvajata dva proizvajalca v Uniji. Predstavljata 100 % celotne proizvodnje Unije v OPP. Oba proizvajalca sta podprla zahtevek za pregled in sta sodelovala v preiskavi.
(39)
Ti družbi predstavljata industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe ter se v nadaljevanju imenujeta „industrija Unije“.
2. Uvodna opomba
(40)
Za zaščito zaupnosti v skladu s členom 19 osnovne uredbe so podatki o dveh proizvajalcih Unije predstavljeni v obliki indeksov ali razponov.
(41)
Analiza informacij o uvozu je bila opravljena po oznakah KN za tri glavne vrste podobnega izdelka, in sicer za amonijev persulfat, natrijev persulfat in kalijev persulfat, za četrto vrsto, kalijev peroksimonosulfat, pa po oznaki TARIC. Analiza uvoza je bila dopolnjena s podatki v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe.
3. Potrošnja Unije
(42)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in Eurostatovih podatkov o uvozu na ravni oznake KN in oznake TARIC.
(43)
Potrošnja Unije je bila v OPP nekoliko višja kot na začetku obravnavanega obdobja. V letih 2009 in 2010 je bilo zabeleženo 22-odstotno povečanje potrošnje, ki se je nato počasi zmanjšala za približno 18 %.
Preglednica 1
Potrošnja
2009
2010
2011
OPP
Potrošnja (v tonah)
25 000 - 35 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
25 000 - 35 000
Indeks (2009 = 100)
100
122
114
103
Vir: izpolnjeni vprašalniki, Eurostat, podatkovna zbirka iz člena 14(6).
4. Obseg, cena in tržni delež uvoza iz LRK
(44)
Obseg in tržni deleži uvoza iz LRK so bili analizirani na podlagi Eurostatovih podatkov in podatkov, zbranih v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe.
(45)
Primerjava navedenih zbirk podatkov kaže, da celoten uvoz iz LRK izvaja ena družba, za katero damping v prvotni preiskavi ni bil ugotovljen. Zato tržnega deleža dampinškega uvoza iz LRK in njegovega razvoja cen ni mogoče analizirati.
(46)
Ker kitajski proizvajalci izvozniki, za katere so veljali protidampinški ukrepi, v OPP niso izvažali zadevnega izdelka v Unijo, nelojalnega nižanja prodajnih cen za LRK ni bilo mogoče izračunati.
5. Uvoz iz drugih tretjih držav
(47)
Obseg uvoza in cene ter tržni delež iz drugih držav v obravnavanem obdobju je prikazan v spodnji preglednici. Določeni so bili na podlagi statističnih podatkov na ravni oznak KN in TARIC. Zaradi zaupnosti, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 40, so podatki o tržnem deležu razkriti v obliki indeksov.
Preglednica 2
Uvoz iz drugih tretjih držav
2009
2010
2011
OPP
Turčija
Obseg uvoza (v tonah)
2 326
3 002
2 360
3 026
Indeks (2009 = 100)
100
129
101
130
Cena v EUR/tono
1 137
1 010
1 130
1 158
Indeks (2009 = 100)
100
89
99
102
Tržni delež
Indeks
100
106
89
126
ZDA
Obseg uvoza (v tonah)
3 662
3 951
4 156
2 556
Indeks (2009 = 100)
100
108
114
70
Cena v EUR/tono
1 053
1 170
1 201
1 099
Indeks (2009 = 100)
100
111
114
104
Tržni delež
Indeks
100
88
100
68
Druge tretje države
Obseg uvoza (v tonah)
1 652
1 605
1 420
1 105
Indeks (2009 = 100)
100
97
86
67
Cena v EUR/tono
1 443
1 518
1 605
1 738
Indeks (2009 = 100)
100
105
111
120
Tržni delež
Indeks
100
80
76
65
Skupaj tretje države
Obseg uvoza (v tonah)
7 640
8 558
7 936
6 687
Indeks (2009 = 100)
100
112
104
88
Cena v EUR/tono
1 163
1 179
1 252
1 231
Indeks (2009 = 100)
100
101
108
106
Tržni delež
Indeks
100
92
91
85
Vir: Eurostat in TARIC
(48)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav na trg Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za približno 12 %, povprečna cena pa se je v istem obdobju povečala za 6 %. Tržni delež, ki so ga izgubile druge tretje države, sta delno prevzela kitajski uvoz in industrija Unije. V istem obdobju je industrija Unije povečala svoje cene povprečno za 7 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 64.
6. Gospodarski položaj industrije Unije
6.1 Uvodne ugotovitve
(49)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse gospodarske dejavnike in indekse, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
6.2 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(50)
Proizvodnja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju znatno povečala. To povečanje je bilo najbolj izrazito med letoma 2009 in 2010, ko se je proizvodnja povečala za 32 odstotnih točk. Po tem je ostala nespremenjena, preden se je med letom 2011 in OPP nekoliko zmanjšala.
Preglednica 3
Celotna proizvodnja Unije
2009
2010
2011
OPP
Proizvodnja (v tonah)
20 000 - 30 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
25 000 - 35 000
Indeks (2009 = 100)
100
132
135
125
Vir: Izpolnjeni vprašalniki
(51)
Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala stabilna. S povečanjem proizvodnje v obdobju 2009-2011 je izkoriščenost zmogljivosti pokazala skupno povečanje za 34 %. Ta trend se je spremenil v OPP, saj je zmanjšanje proizvodnje povzročilo tudi zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti za 6 odstotnih točk, kot je prikazano spodaj:
Preglednica 4
Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2009
2010
2011
OPP
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
35 000 - 45 000
Indeks(2009 = 100)
100
101
101
101
Izkoriščenost zmogljivosti
60 %
79 %
81 %
75 %
Indeks (2009 = 100)
100
131
134
124
Vir: Izpolnjeni vprašalniki
6.3 Zaloge
(52)
Čeprav se je raven končnih zalog industrije Unije med letom 2009 in OPP znatno povečala, ostaja razmeroma nizka glede ravni proizvodnje.
Preglednica 5
Končne zaloge
2009
2010
2011
OPP
Končne zaloge (v tonah)
500 - 1 500
1 000 - 2 000
2 000 - 3 000
1 500 - 2 500
Indeks (2009 = 100)
100
144
227
184
Vir: izpolnjeni vprašalniki
6.4 Obseg prodaje
(53)
Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije za nepovezane stranke je sledil trendu potrošnje in tako leta 2010 dosegel najvišjo raven, v naslednjih letih, do konca OPP, pa je sledil trendu zmanjšanja potrošnje. V obravnavanem obdobju se je povečal za 6 %.
Preglednica 6
Prodaja nepovezanim strankam
2009
2010
2011
OPP
Obseg (v tonah)
15 000 - 25 000
20 000 - 30 000
20 000 - 30 000
15 000 - 25 000
Indeks (2009 = 100)
100
122
113
106
Vir: izpolnjeni vprašalniki
6.5 Tržni delež
(54)
Medtem ko je obseg prodaje v Unijo sledil trendu potrošnje, je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju ostal relativno stabilen.
Preglednica 7
Tržni delež Unije
2009
2010
2011
OPP
Tržni delež industrije Unije
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
65 %-75 %
Indeks (2009 = 100)
100
100
100
103
Vir: izpolnjeni vprašalniki, Eurostat in TARIC
6.6 Rast
(55)
Kot je bilo navedeno, je bila rast potrošnje v Uniji v obravnavanem obdobju omejena na 3 odstotne točke. Industriji Unije je v istem obdobju uspelo nekoliko povečati svoj obseg prodaje in tržni delež.
6.7 Zaposlenost in produktivnost
(56)
Stopnja zaposlenosti v industriji Unije je med letom 2009 in OPP ostala stabilna. Vendar se je produktivnost na zaposlenega, izmerjena kot proizvodnja v tonah na zaposlenega, v skladu s trendom proizvodnje v tem obdobju vidno povečala. Podrobni podatki so navedeni spodaj:
Preglednica 8
Celotna zaposlenost in produktivnost Unije
2009
2010
2011
OPP
Indeks zaposlenosti
100
100
103
101
Indeks produktivnosti
100
132
131
124
Vir: izpolnjeni vprašalniki
6.8 Prodajne cene na enoto
(57)
Prodajne cene na enoto industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji so se med letom 2009 in OPP povečale za 7 %. To 7 % povečanje v povprečni prodajni ceni industrije Unije je mogoče pojasniti s spremembo v naboru izdelkov, ki so jih prodajali v obravnavanem obdobju. Ta cena je bila tudi ob upoštevanju morebitne razlike v naboru izdelkov znatno višja od cene sodelujočega kitajskega proizvajalca za izvoz v tretje države.
Preglednica 9
Cena na enoto prodaje Unije
2009
2010
2011
OPP
Cena na enoto prodaje Unije (EUR/tono)
1 100 - 1 300
1 100 - 1 300
1 200 - 1 400
1 200 - 1 400
Indeks (2009 = 100)
100
100
105
107
Vir: izpolnjeni vprašalniki
6.9 Dobičkonosnost
(58)
Leta 2009 je bila dobičkonosnost industrije Unije blizu meje rentabilnosti. V obdobju med letom 2010 in OPP je dobičkonosnost ostala nad 10 %. Nenaden skok v indeksu dobičkonosnosti med letoma 2009 in 2010 tako izhaja iz zelo nizke osnovne stopnje leta 2009, ki je bilo kritično leto za celotno industrijo Unije. Leta 2011 je visoka dobičkonosnost izhajala iz neobičajnega prihranka, ki se v prihodnosti ne bo ponovil. To gibanje se je že odrazilo v manjši dobičkonosnosti v OPP in se še nadaljuje.
Preglednica 10
Dobičkonosnost
2009
2010
2011
OPP
Dobičkonosnost prodaje Unije
Indeks (2009 = 100)
100
2 400
3 336
1 854
Vir: izpolnjeni vprašalniki
6.10 Naložbe in donosnost naložb
(59)
Preiskava je pokazala, da je industrija Unije v obravnavanem obdobju ohranila visoko stopnjo naložb.
(60)
Donosnost naložb je tesno sledila trendu dobičkonosnosti v letih 2009 in 2011, kar se ne šteje za reprezentativno, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 58.
Preglednica 11
Naložbe in donosnost naložb
Indeks (2009 = 100)
2009
2010
2011
OPP
Naložbe
100
71
110
99
Donosnost naložb
100
3 166
4 647
2 455
Vir: izpolnjeni vprašalniki
6.11 Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(61)
Denarni tok, tj. sposobnosti industrije, da sama financira svoje dejavnosti, izražen kot odstotek prometa zadevnega izdelka, je sledil trendu, podobnemu trendu dobičkonosnosti. Do leta 2011 se je znatno izboljšal in se v OPP zmanjšal.
Preglednica 12
Denarni tok
2009
2010
2011
OPP
Denarni tok
Indeks (2009 = 100)
100
288
381
172
Vir: izpolnjeni vprašalniki
6.12 Plače
(62)
Medtem ko je število zaposlenih v industriji Unije ostalo stabilno, so se njihove plače v obravnavanem obdobju povišale za 12 %.
6.13 Višina stopnje dampinga
(63)
Kot je bilo pojasnjeno, v obravnavanem obdobju ni bilo dampinškega uvoza iz LRK, zato višine stopnje dampinga ni bilo mogoče oceniti.
6.14 Okrevanje od preteklega dampinga
(64)
Ob upoštevanju odsotnosti nizkocenovnega dampinškega uvoza iz LRK, relativno visoke izkoriščenosti zmogljivosti in povečanega tržnega deleža industrije Unije, njene ravni dobičkonosnosti in pozitivnega razvoja določenih finančnih kazalnikov, je mogoče skleniti, da si je industrija Unije opomogla od učinkov preteklega dampinga v obravnavanem obdobju. Vendar je okrevanje nedavno, prav tako so bila na trgu Unije v OPP zabeležena določena znižanja v kazalnikih škode, kot so dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb in naložbe.
7. Sklepi o položaju industrije Unije
(65)
Preiskava je pokazala, da se je uvoz nizkocenovnih dampinških izdelkov iz LRK na trgu Unije zaključil takoj po uvedbi prvotnih ukrepov leta 2007, prav tako v obravnavanem obdobju in v OPP niso bili prisotni. Uvoz iz LRK, ki je prisoten na trgu Unije, je opravil en sam kitajski proizvajalec, pri katerem damping v prvotni preiskavi ni bil ugotovljen. To je omogočilo industriji Unije visoko raven proizvodnje, povečanje obsega prodaje, povprečnih prodajnih cen, tržnega deleža in dobičkonosnosti ter izboljšanje njenega celotnega finančnega položaja.
(66)
Zato je mogoče skleniti, da industrija Unije v OPP ni utrpela znatne škode. Ob upoštevanju zmanjšanja potrošnje in poslabšanja določenih kazalnikov škode v OPP, kot je navedeno zgoraj, je položaj industrije Unije še vedno ranljiv.
E. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
1. Uvodne ugotovitve
(67)
Da bi se ocenila verjetnost ponovitve škode v primeru izteka ukrepov, se je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe analiziral morebitni vpliv kitajskega uvoza na trg in industrijo Unije.
(68)
Analiza je bila osredotočena na neizkoriščene zmogljivosti v LRK in obnašanje kitajskih izvoznikov na trgih tretjih držav in na trgu Unije.
2. Neizkoriščene zmogljivosti v LRK
(69)
V skladu z informacijami, zbranimi in preverjenimi med preiskavo, se ocenjuje, da je na Kitajskem razpoložljivih 100 000 ton proizvodne zmogljivosti za zadevni izdelek. V državi je razpršenih več malih proizvajalcev, kar to številko še poveča.
(70)
Zaradi pomanjkanja sodelovanja kitajskih izvoznikov podatki o natančnem odstotku te neizkoriščene zmogljivosti, ki bi se lahko uporabila za izvoz zadevnega izdelka na trg Unije, niso na voljo. Vendar je preiskava pokazala, da ima edini kitajski sodelujoči proizvajalec približno 30 % neizkoriščene zmogljivosti. Ekstrapoliranje teh informacij vsem kitajskim družbam bi pomenilo, da je v LRK trenutno 30 000 ton neizkoriščene zmogljivosti.
(71)
Na podlagi navedenega bi bilo za izvoz v LRK tudi v primeru, če kitajske družbe ne bi v celoti izkoristile svojih zmogljivosti, na voljo 20 000-25 000 ton zadevnega izdelka. Glede na ugotovitve in sklepe iz uvodnih izjav 22 do 44 je jasno, da so v primeru nerazširitve ukrepov razpoložljive proste zmogljivosti na Kitajskem namenjene za izvoz na trg Unije. Ta morebitni dodatni obseg izvoza bi bilo treba obravnavati v okviru potrošnje Unije v količini približno med 25 000 in 35 000 tonami v OPP.
3. Izvoz iz LRK
(72)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, je preiskava pokazala, da je bil kitajski izvoz v tretje države izveden po dampinških cenah. Glede na rezultate pregleda o izteku ukrepa, ki so ga izvedli ustrezni organi v ZDA in Indiji, je bilo predlagano, da je treba veljavne protidampinške ukrepe za persulfate iz LRK razširiti. V teh razmerah se pričakuje, da se bo razpoložljiva proizvodna zmogljivost kitajskih izvoznikov v primeru izteka ukrepov uporabila predvsem za proizvodnjo za izvoz na trg Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 32, glede na to, da dobavo na trge drugih tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo, že zagotavljajo družbe, ki so prisotne na navedenih trgih, bi bile neizkoriščene zmogljivosti v LRK verjetno uporabljene za izvoz zadevnega izdelka na trg Unije.
(73)
Ob upoštevanju pretekle dampinške prakse kitajskih izvoznikov, zaradi katere so se uvedli veljavni ukrepi, in njihovega sedanjega dampinškega obnašanja v tretjih državah, je mogoče skleniti, da bo ta obseg izvoza v Unijo izveden po dampinških cenah.
(74)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 23, je treba opozoriti, da so bili med letoma 1995 in 2001 protidampinški ukrepi uvedeni proti izvozu persulfatov iz LRK. Ker ti ukrepi niso bili razširjeni, se je uvoz iz LRK povečal z manj kot 200 ton leta 2001 na skoraj 10 000 ton leta 2006 in tako zavzel več kot 20 % trga Unije.
4. Sklep
(75)
Glede na ugotovitve preiskave, predvsem neizkoriščene zmogljivosti v LRK, nadaljevanje kitajskega dampinga v tretjih državah, omejene zmožnosti kitajskih proizvajalcev za prodajo na trgih drugih glavnih tretjih držav in njihovo dokazano zmožnost preusmeritve obsega izvoza na trg Unije se šteje, da bi razveljavitev ukrepov poslabšala položaj industrije Unije na njihovem glavnem trgu, povzročena škoda pa bi se ponovila zaradi verjetnega kitajskega uvoza po dampinških cenah. Razlogov za prepričanje, da bi se v primeru razveljavitve ukrepov delovanje industrije Unije zaradi veljavnih ukrepov še naprej izboljševalo ali okrepilo, ni. Nasprotno, obstajajo ugodnejši pogoji za verjeten premik kitajskega uvoza v znatnih količinah na trg Unije po dampinških cenah, ki bi verjetno ogrozil pozitiven razvoj trga Unije, ki je bil dosežen v obravnavanem obdobju. Verjeten kitajski dampinški uvoz bi lahko izvajal pritisk na prodajne cene industrije Unije in povzročil izgubo njenega tržnega deleža ter posledično negativno vplival na finančno uspešnost še vedno ranljive industrije Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 66.
F. INTERES UNIJE
1. Uvod
(76)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je proučilo, ali bi bila ohranitev obstoječih ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani različni vključeni interesi, tj. interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.
(77)
Ker je ta preiskava pregled obstoječih ukrepov, je omogočila oceno vsakega negativnega vpliva obstoječih protidampinških ukrepov na zainteresirane strani.
2. Interes industrije Unije
(78)
V uvodni izjavi 70 je bilo sklenjeno, da bi v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov industrija Unije verjetno občutila resno poslabšanje svojega položaja. Zato bi podaljšanje veljavnosti ukrepov koristilo industriji Unije, saj bi proizvajalci Unije lahko ohranili svoj obseg prodaje, tržni delež, dobičkonosnost in celotni gospodarski položaj. V nasprotnem primeru bi prenehanje veljavnosti ukrepov resno ogrozilo obstoj industrije Unije, saj obstajajo razlogi za pričakovanje preusmeritve kitajskega uvoza na trg Unije po dampinških cenah in v znatnem obsegu, kar bi povzročilo ponovitev škode.
3. Interes uporabnikov
(79)
Nobeden od 44 kontaktiranih uporabnikov ni izpolnil vprašalnika ali sodeloval. Uporabniki prav tako niso sodelovali v prvotni preiskavi. Ker zanimanja uporabnikov ni bilo, je bilo sklenjeno, da ukrepi ne bi nasprotovali interesu uporabnikov po ohranitvi ukrepov. Preiskava je odkrila, da je vpliv zadevnega izdelka na stroške izdelkov na koncu proizvodne verige zgolj zanemarljiv in ohranitev ukrepov ne bi imela škodljivega vpliva na uporabniško industrijo. Preiskava je tudi razkrila, da lahko uporabniki zaradi narave izdelka in številnih razpoložljivih virov dobave na trgu dobavitelje enostavno zamenjajo.
4. Interes uvoznikov
(80)
Nobeden od 14 kontaktiranih uvoznikov ni izpolnil vprašalnika ali sodeloval. Uvozniki prav tako niso sodelovali v prvotni preiskavi. Ker zanimanja uvoznikov ni bilo, je bilo sklenjeno, da ohranitev ukrepov ne bi bila v nasprotju z njihovimi interesi. Preiskava je pokazala, da lahko uporabniki enostavno kupujejo od različnih virov, ki so trenutno na voljo na trgu, zlasti od industrije Unije, izvoznikov iz ZDA in kitajskih izvoznikov, ki prodajajo po nedampinških cenah.
5. Sklep
(81)
Glede na navedeno se sklene, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.
G. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(82)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil odobren rok za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kjer je bilo to upravičeno.
(83)
Iz navedenega sledi, kot je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da bi bilo treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo pri uvozu določenih peroksisulfatov (persulfatov) s poreklom iz LRK in so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 1184/2007, ohraniti.
(84)
Da se zmanjša tveganje izogibanja zaradi velike razlike v stopnjah dajatve, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi, ki se uporabljajo samo za družbe, za katere je uvedena individualna stopnja dajatve, vključujejo predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami, navedenimi v Prilogi k tej uredbi. Za uvoz, ki mu ni priložen takšen račun, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge proizvajalce -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz peroksisulfatov (persulfatov), vključno s kalijevim peroksimonosulfatom, uvrščenih pod oznaki KN 2833 40 00 in ex 2842 90 80 (oznaka TARIC 2842908020) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja veljavne dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:
Družba
Protidampinška dajatev
Dodatna oznaka TARIC
ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj
0,0 %
A820
United Initiators Shanghai Co., Ltd
24,5 %
A821
Vse druge družbe
71,8 %
A999
3. Uporaba individualnih stopenj dajatve, ki so določene za družbe iz odstavka 2, je pogojena s predložitvijo veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz Priloge. Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 12. decembra 2013