PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/309
ze dne 26. února 2015,
kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prováděcím nařízením (EU) č. 1195/2014 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka.
(2)
Na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2014 Dánské sdružení akvakultury (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii, zahájila Komise šetření prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení šetření“) (3). Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zmíněné oznámení předmětem opravy, jež byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie dne 4. září 2014 (dále jen „oprava“) (4).
2. Období šetření a posuzované období
(3)
Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření subvence a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
3. Následný postup
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní vyrovnávací clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Egejské sdružení vývozců (dále jen „sdružení AEA“) požádalo o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních (dále jen „úředník pro slyšení“). Slyšení se uskutečnilo dne 26. listopadu 2014. Během uvedeného slyšení se projednávala údajná změna definice výrobku prostřednictvím opravy, začlenění uzeného pstruha duhového do definice výrobku a výpočet reprezentativnosti. Druhé setkání s úředníkem pro slyšení se konalo dne 8. ledna 2015. Kromě otázek projednávaných na slyšení dne 26. listopadu 2014 se diskutovalo o metodice použité pro analýzu újmy a o navrhovaném přístupu ve věci závazků.
(6)
Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(7)
Všem stranám Komise následně sdělila základní skutečnosti a úvahy, na nichž založila svůj záměr uložit konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruha duhového pocházejícího z Turecka a provést konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(8)
Připomínky předložené stranami byly zváženy a případně vzaty v úvahu.
4. Odběr vzorků
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací se sdružení AEA vyjádřilo k opravě oznámení o zahájení řízení uvedené v 2. bodě odůvodnění a tvrdilo, že prostřednictvím uvedené opravy rozšířila Komise definici výrobku. Kvůli tomuto údajnému rozšíření definice výrobku nebylo možné vyloučit, že někteří turečtí vývozci se při zahájení řízení nepřihlásili a nevyplnili formulář pro výběr vzorku. Výběr vzorku vyvážejících výrobců tedy již nemusí být reprezentativní. Po poskytnutí konečných informací tatáž strana zopakovala svou připomínku, aniž by uvedla další odůvodnění nebo vysvětlení.
(10)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 18 skupin vyvážejících výrobců v Turecku. Celkový deklarovaný objem vývozu do Unie uskutečněného těmito společnostmi v roce 2013 představoval veškerý vývoz z Turecka do Unie, jak je stanoveno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie. Na tento vzorek připadá 64 % vývozu dotčeného výrobku do Unie. Vzorek je tedy reprezentativní a tvrzení uvedené strany v tomto ohledu byla zamítnuta.
(11)
Jelikož k výběru vzorku nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 9. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Individuální zjišťování
(12)
Jedenáct společností nebo skupin společností požádalo o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení.
(13)
Komise tyto žádosti odmítla, jelikož počet vyvážejících výrobců je tak velký, že individuální zjišťování by představovalo nepřiměřenou zátěž a bránilo by včasnému ukončení šetření.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dotčeným výrobkem je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(15)
Po poskytnutí prozatímních informací, jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise rozšířila v rámci šetření definici výrobku prostřednictvím opravy, což je údajně potvrzeno v čl. 1 odst. 1 prozatímního nařízení. Tato strana tvrdila, že toto rozšíření definice výrobku bylo protiprávní. Kromě toho tato strana tvrdila, že zúčastněné strany měly být ohledně tohoto údajného rozšíření definice výrobku konzultovány. Po poskytnutí konečných informací tatáž strana zopakovala svou připomínku, aniž by uvedla další odůvodnění nebo vysvětlení.
(16)
Jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tato oprava neměla vliv na rozsah definice, ale byla čistě redakční. Definice výrobku tedy již od začátku zahrnovala porce pstruha duhového ve všech různých obchodních úpravách. Během šetření vyšlo najevo, že popis různých úprav v rámci definice výrobku byl nejednoznačný a že existovaly určité nesrovnalosti mezi různými jazykovými verzemi zveřejněnými v Úředním věstníku Evropské unie, které vyžadovaly objasnění. Například doslovný výklad definice výrobku měl zahrnovat skutečnost, že živé ryby byly vykuchány. Vyšlo však najevo, že všechny zúčastněné strany, které byly požádány, aby vyplnily příslušné dotazníky, uváděly všechny typy výrobku i přes tuto administrativní chybu, a proto se dospělo k závěru, že obecně všichni pochopili, že do definice výrobku byly již při zahájení současného šetření zahrnuty všechny typy. Zúčastněné strany byly informovány ihned po zveřejnění opravy e-mailem, ale žádná z nich nepředložila žádné připomínky ani netvrdila, že bylo porušeno její právo na obhajobu. Během šetření také vyvážející výrobci uváděli Komisi výrobky ve veškerých vyráběných úpravách, na něž se vztahuje definice výrobku. Tvrzení uvedené strany v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(17)
Dvě zúčastněné strany zopakovaly, že uzení pstruzi by měli být z definice výrobku vyloučeni. Zpochybnily závěr Komise v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, který uvádí, že výrobky v různých úpravách - „živí“, „chlazení“, „zmrazení“ nebo „uzení“ -, na něž se vztahuje definice dotčeného výrobku, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, a znovu odkazovaly na dvě předcházející antidumpingová šetření týkající se jiných rybích produktů (velkých duhových pstruhů a lososů), jež byla dokončena v letech 2004 (5) a 2005 (6) a v nichž uzené výrobky do definice výrobku zahrnuty nebyly. Tyto strany uvedly informace o účincích uzení, které údajně mění výše uvedené vlastnosti. Kromě toho zopakovaly, že struktura nákladů u uzeného filé a jiných úprav výrobku se podstatně liší a že výrobní postup uzeného filé zahrnuje značné náklady na uzení.
(18)
Po poskytnutí konečných informací sdružení AEA tvrdilo, že Komise neobjasnila, jaké jsou základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti uzeného a neuzeného pstruha, které byly shledány podobnými. Sdružení AEA dále tvrdilo, že poskytlo důkazy prokazující, že uzený pstruh má například odlišnou chemickou strukturu, odlišné organoleptické vlastnosti a odlišnou výživovou hodnotu než neuzený pstruh.
(19)
Bez ohledu na účinky uzení se Komise domnívá, že nejdůležitější základní vlastnosti popsané v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají podobné a že uzení neodůvodňuje vyloučení uzených výrobků z definice výrobku. V rozporu s tím, co tvrdilo sdružení AEA, si výrobek, kterým je pstruh v různých úpravách určený k lidské spotřebě, uchovává své vlastnosti a své základní chemické a výživové charakteristiky i v uzeném stavu. Informace o účincích uzení, jež strany předložily, neposkytly důkaz o tom, že by se výše uvedené základní charakteristiky v procesu uzení zásadně změnily. Tato otázka byla projednávána rovněž během slyšení u úředníka pro slyšení zmíněných v 5. bodě odůvodnění. Kromě toho jsou všechny kategorie dotčeného výrobku, včetně uzeného pstruha, zahrnuty v kapitole 3 kombinované nomenklatury (7) a jsou jasně odděleny od přípravků z ryb, na něž se vztahuje kapitola 16 téže nomenklatury. Pokud jde o odlišnou strukturu nákladů, dotčené strany své tvrzení nijak konkrétněji nedoložily. Kromě toho, jak je již uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ukázalo, že struktura nákladů u uzeného filé a jiných úprav je ve skutečnosti podobná. U každé úpravy byly hlavní nákladovou složkou (představující více než 50 % celkových nákladů) náklady na chov, tvořené v zásadě náklady na krmivo (rybí moučku a rybí tuk), náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince. Nicméně, jak je vysvětleno ve 112. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byl proveden výpočet cenového podbízení srovnáním cen podle typu výrobku. Kromě toho, jak je již vysvětleno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, předchozí šetření neshledala, ani specificky nekonstatovala, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Tvrzení v tomto ohledu byla proto zamítnuta.
(20)
Po poskytnutí konečných informací sdružení AEA a turecká vláda zopakovaly, že zahrnutí uzeného pstruha do definice výrobku ve stávajícím šetření je v rozporu s předchozí praxí a že Komise dostatečně nevysvětlila údajný odklon od své předchozí praxe.
(21)
Jak již bylo vysvětleno v 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, předchozí šetření neshledala, ani specificky nekonstatovala, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Jelikož uzené výrobky nebyly během uvedených předchozích šetření předmětem stížností, Komise skutečně nezjišťovala, zda mohly být zahrnuty do působnosti šetření v hypotetickém případě, že by byly uvedeny v podnětu. Proto je tvrzení, že se současné šetření odchyluje od předchozí praxe, nesprávné, a tudíž bylo zamítnuto.
(22)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se 24. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. SUBVENCE
1. Státní podpora investic do akvakultury
(23)
Jelikož ohledně státní podpory investic do akvakultury nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 38. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Přímé a nepřímé dotace poskytované producentům pstruhů
(24)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku a turecká vláda zpochybnili metodiku Komise pro výpočet průměrné výše nepřímé subvence, jelikož byli zohledněni pouze producenti pstruhů, kteří dostávají přímé platby. Požadovali, aby Komise použila číselné údaje o celkové produkci pstruhů z vnitrozemských vod zveřejněné tureckým statistickým úřadem (8) v září 2014. Po poskytnutí konečných informací obě strany své tvrzení zopakovaly. Komise se domnívá, že předložené údaje o celkové produkci pstruhů z vnitrozemských vod v Turecku během období šetření, přestože byly předloženy až po inspekcích na místě, jsou spolehlivé, a proto toto tvrzení přijala.
(25)
V důsledku toho byla průměrná výše nepřímé subvence vypočtená s ohledem nákupy dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, změněna z 0,60 TL na 0,51 TL/kg na základě „ekvivalentu celé ryby“, a sice podle následujícího výpočtu:
-
celková celostátní subvence poskytnutá podle údajů v odpovědi turecké vlády na dotazník,
-
minus výše přímé dotace obdržené vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku (Özpekler, Kilic, GMS),
-
minus poplatek ve výši 0,2 % převedených na odborové svazy jakožto právní předpoklad pro obdržení přímé dotace.
Tato částka pak byla vydělena celkovou produkcí pstruha z vnitrozemských vod bez produkce pstruha vyvážejících výrobců zařazených do vzorku (Özpekler, Kilic, GMS) podle údajů v odpovědi turecké vlády na dotazník.
(26)
Průměrná výše subvence na kg vypočtená na základě „ekvivalentu celé ryby“ u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tedy byla založena na výši přímé subvence obdržené za činnost v oblasti chovu a na průměrné výši subvence poskytované tureckou vládou, tj. 0,51 TL na kg, vypočteno na základě „ekvivalentu celé ryby“, s ohledem na nákupy od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, pokud existují. Celková výhoda pak byla vyjádřena jako procentní podíl z hodnoty CIF.
(27)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku navrhl mírně upravenou metodu výpočtu, pokud jde o výši subvence u nakoupených surovin od jiného vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku. Komise tento návrh přijala a odpovídajícím způsobem aktualizovala tabulku uvedenou níže v 33. bodě odůvodnění.
(28)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, že Komise napadla částku přímé subvence, která jim byla vyplacena, ale nikoli skutečnou výhodu. Obdržené částky však údajně představovaly zdanitelný příjem. Proto by od celkové výše obdržené přímé subvence měla být odečtena použitelná daň z příjmu právnických osob, která v Turecku činí 20 %. Z čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení údajně vyplývá, že „poplatky za podání žádosti nebo jiné náklady, které byly nezbytně vynaloženy, aby vznikl nárok na poskytnutí subvence nebo aby byla získána“ by měly být odečteny z výše subvence. Vyvážející výrobci se domnívají, že platba použitelné daně z příjmu právnických osob je předpokladem pro získání finančních prostředků, které jim byly vyplaceny, a proto by měla být považována za „jiné náklady“, které byly vynaloženy, aby vznikl nárok na poskytnutí subvence nebo aby byla získána.
(29)
Toto tvrzení Komise zamítla. V základním nařízení neexistuje žádný právní základ, který by navrhovanou metodiku podporoval. Daně nelze považovat za náklady podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení. Platba daně z příjmu právnických osob je podle tureckého zákona o daních povinností, která se použije na všechny společnosti bez ohledu na to, zda dostávají subvence, či nikoli. V rozporu s tím, co se domnívají vyvážející výrobci, není předpokladem pro získání finančních prostředků platba daní z příjmu právnických osob, ale skutečný chov pro účely produkce dotčeného výrobku.
(30)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací tvrdili dva vyvážející výrobci zařazení do vzorku, že jelikož museli na výplatu subvencí dlouhou dobu čekat, vznikly jim mezitím značné finanční náklady. Proto očekávají, že Komise provede úpravy u obdržené částky výhody směrem dolů, aby tyto finanční náklady zohlednila. V tomto ohledu odkazují vyvážející výrobci zařazení do vzorku na 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž Komise určila výhodu na základě osvobození od daně z přidané hodnoty (DPH) u nakoupených strojů a vybavení a kvantifikovala tuto výhodu jako „úrok splatný obchodní bance za období, než je DPH vrácena“.
(31)
Toto tvrzení je neopodstatněné. Ve skutečnosti musí odpovědné správní subjekty zavést nezbytné postupy a mechanismy dohledu, aby mohly řídit tak rozsáhlý subvenční režim. Proto je normální, že u takového režimu, v jehož rámci je oprávněno velké množství chovatelů v odvětví akvakultury v Turecku, může trvat určitou dobu, než budou subvence poskytnuty. Činit paralelu s 42. bodem prozatímního nařízení je zavádějící. Výhoda v oblasti DPH, která je v něm popsána, představuje subvenční režim zamýšlený tureckou vládou, zatímco možné finanční náklady jsou přidruženými náklady, které obvykle vznikají a jejichž náhradu turecká vláda nezamýšlí.
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se přímých a nepřímých subvencí, potvrzuje se 50. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních informací jsou rozpětí přímých a nepřímých subvencí tato:
Přímé a nepřímé subvence
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Subvencované půjčky
(34)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku uvedl, že Komise považovala určitou půjčku za napadnutelnou subvenci, i když byla určena na investici, jež se netýkala dotčeného výrobku.
(35)
Toto tvrzení Komise odmítla. V průběhu šetření bylo zjištěno, že tento vyvážející producent pstruha duhového získal takovou půjčku, která je napadnutelná, jelikož je specifická pro odvětví akvakultury. Dospělo se k závěru, že je nepodstatné, že uvedený režim není specifický pro právnickou osobu produkující výrobek, který je předmětem šetření, protože tento program je specifický jako takový a jeho výhody lze spojovat s výrobou dotčeného výrobku. To je případ posledně jmenované skutečnosti, protože subvencovaná půjčka snížila celkové finanční náklady výrobce, což rovněž prospívá dotčenému výrobku. Nebyl předložen žádný důkaz o tom, že je řízení finančních zdrojů dotčenými vyvážejícími výrobci uskutečňováno takovým způsobem, aby celkové finanční náklady společnosti nebyly ovlivněny poskytnutím půjčky.
(36)
Po poskytnutí prozatímních informací uvedl jiný vyvážející výrobce zařazený do vzorku, že Komise nerozdělila správně výhodu subvencované půjčky mezi dvě různé právnické osoby v téže skupině, jelikož dotčený výrobek vyrábí pouze jedna právnická osoba.
(37)
Komise toto tvrzení přijala a rozdělila výhodu na základě obratu jednotlivých právnických osob. Výhoda připadající na dotčený výrobek je prakticky nulová, a proto by neměla být v celkové výši subvencování zohledněna.
(38)
Po poskytnutí prozatímních informací a poté po poskytnutí konečných informací, pokud jde o půjčky, jež byly napadnuty, zpochybnil jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku výpočet poměru obratu, který použila Komise při rozdělování výhody na vývoz dotčeného výrobku do Unie. Tvrdil, že pro účely výpočtu poměru obratu ke stanovení částky subvencovaných půjček by měl být prodej dotčeného výrobku na vývoz vydělen celkovým obratem společnosti, včetně prodeje pstruha a jiných produktů jak na domácím trhu, tak na vývoz do EU.
(39)
Komise toto tvrzení přijala. Nicméně navzdory této nové metodice zůstala rozpětí subvencovaných půjček stejná.
(40)
Jelikož k subvencovaným půjčkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 65. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(41)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran po poskytnutí prozatímních informací jsou rozpětí subvencovaných půjček tato:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Özpekler
0,3 %
4. Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
(42)
Jelikož k zemědělskému pojišťovacímu poolu a zvýhodněným sazbám pojistného nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 82. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dotace na poradenské služby
(43)
Jelikož k dotacím na poradenské služby nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. Dotace na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel
(44)
Jelikož k dotacím na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7. Výpočet celkového subvenčního rozpětí
(45)
Po poskytnutí prozatímních informací upozornily dvě společnosti zařazené do vzorku na administrativní chybu při zaokrouhlování ve výpočtu celkového subvenčního rozpětí. Komise toto tvrzení přijala a odpovídajícím způsobem aktualizovala tabulku uvedenou níže.
(46)
Jelikož k metodice výpočtu celkového subvenčního rozpětí nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se metodika uvedená v 93. až 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(47)
S přihlédnutím k připomínkám zúčastněných stran jsou konečná subvenční rozpětí použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením tato:
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Vážený průměr vzorku
7,6 %
Celostátní subvenční rozpětí
9,5 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii
(48)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných výrobců v Unii, z údajů o celkové výrobě v Unii. Tvrdili, že odvětví zpracování ryb v Unii bylo proto de facto z šetření vyloučeno.
(49)
Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky a domnívá se, že Komise měla provést buď i) integrovanou analýzu na základě celkové kombinované produkce chovatelů a zpracovatelů v Unii, nebo ii) dvoustupňovou analýzu na základě počáteční segmentované analýzy újmy segmentu chovatelů na jedné straně a segmentu zpracovatelů na straně druhé s následným začleněním do analýzy celého odvětví. Tato strana tvrdila, že posledně jmenovaná možnost by byla v souladu s judikaturou WTO ve věci ES - Losos (9), jakož i s předchozí praxí Komise (10). Tato strana však neposkytla žádný odhad ohledně toho, jaké účinky by tyto případné alternativní metodiky měly na analýzu újmy. Kromě toho tatáž zúčastněná strana tvrdila, že tato metodika je v rozporu se skutečností, že dovoz určený k dalšímu zpracování je zahrnut jak do objemu dovozu, tak do výroby v Unii.
(50)
Po poskytnutí konečných informací i turecká vláda vznesla argument, že údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných výrobců v Unii, by měly být zahrnuty do celkové výroby v Unii.
(51)
Kromě toho turecká vláda tvrdila, že objem výroby použitý pro analýzu újmy je jiný než objem výroby použitý pro analýzu reprezentativnosti, což tedy mohlo vést k nesprávným výsledkům. Turecká vláda rovněž zopakovala své připomínky týkající se údajných nedostatků analýzy reprezentativnosti.
(52)
Stávající šetření zahrnovalo všechny výrobce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé v Unii. Jak je vysvětleno v 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vzorek výrobců v Unii zahrnoval různé kroky a typy výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) a byl považován za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie jako celek. Výše uvedené tvrzení, že odvětví zpracování ryb bylo de facto z analýzy vyloučeno, je proto nesprávné a bylo odmítnuto.
(53)
Kromě toho nebyly k dispozici žádné údaje, které by umožnily Komisi provést segmentovanou analýzu různých kroků a typů produkce. Kromě toho, jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie je velmi roztříštěné a zahrnuje více než 700 malých a středních podniků, a proto nebylo možné, aby Komise shromáždila údaje pro jednotlivé segmenty. Navrhovaná segmentovaná analýza tedy nebyla v tomto případě možná.
(54)
Kromě toho byl dovoz určený k dalšímu zpracování zahrnut do údajů o výrobě proto, aby se získal co nejlepší odhad objemu výroby. V každém případě dovoz dotčeného výrobku (kromě uzených pstruhů) určeného k dalšímu zpracování představoval méně než 3 % celkové výroby v Unii vypočtené podle této metodiky, a alternativní metodika spočívající ve vyloučení tohoto dovozu z údajů o výrobě v Unii by proto neměla žádný významný dopad na tento ukazatel újmy.
(55)
Odlišný objem výroby vypočtený pro účely analýzy reprezentativnosti a analýzy újmy odráží skutečnost, že během šetření byly získány přesnější informace, zatímco analýza reprezentativnosti byla založena na obezřetném posouzení důkazů prima facie dostupných v době provádění analýzy reprezentativnosti. Komise rovněž reagovala na konkrétní otázky turecké vlády ohledně analýzy reprezentativnosti prostřednictvím zveřejnění individuálníchinformací poskytnutých dne 18. prosince 2014 a během slyšení u úředníka pro slyšení dne 8. ledna 2015. Argument, že objem výroby použitý pro analýzu újmy je potenciálně nesprávný z důvodu rozdílných zdrojů u analýzy reprezentativnosti a analýzy újmy, byl proto zamítnut.
(56)
Jak je vysvětleno ve 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem výroby byl založen na údajích od Svazu evropských producentů v akvakultuře (FEAP), které se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Část dovozu určená k dalšímu zpracování byla připočtena k objemu produkce živých ryb v Unii, a to na základě informací shromážděných a ověřených během tohoto šetření. Jelikož objem výroby se vypočítává na základě „ekvivalentu celé ryby“, není žádný rozdíl v tom, zda se počítá z první formy prodeje, tedy „živé ryby“, nebo z poslední možné formy prodeje, tedy „zpracované ryby“. Kdyby tedy byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení. I přes skutečnost, že celkový objem výroby byl založen zejména na údajích o produkci živých ryb, aby se zamezilo dvojímu započtení, použitá metodika nevyloučila jiné typy výroby v Unii (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) a činitele, které mají vliv na újmu, odkazují na celé výrobní odvětví Unie, tj. na odvětví živých ryb i na odvětví jejich dalšího zpracování. Proto v rozporu s tím, co tvrdila tato strana, metodika použitá ke stanovení celkového objemu výroby v Unii nevyloučila odvětví zpracování pstruhů. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(57)
V každém případě, i kdyby metodika navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby, byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii a dokonce i kdyby to vedlo k nadhodnocení některých ukazatelů újmy, jako je objem výroby, objem prodeje, výrobní kapacita a zaměstnanost, tyto ukazatele by za posuzované období stále vykazovaly stejné trendy, protože objem zpracovaný zpracovatelským odvětvím je spojen s objemem produkce živých ryb.
(58)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 99. a 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 48. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že celková spotřeba v Unii byla proto podhodnocena. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala svou připomínku, aniž by poskytla dodatečné zdůvodnění, s výjimkou hypotetického příkladu týkajícího se podílů na trhu, a tvrdila, že metodika Komise pro stanovení spotřeby v Unii je vnitřně nelogická a jejím výsledkem je nadhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu.
(60)
Jak je vysvětleno v 52. a 56. bodě odůvodnění, odvětví zpracování ryb v Unii ve skutečnosti ze zmíněné analýzy vyloučeno nebylo. Nicméně údaje o výrobě byly stanoveny na základě údajů o živých rybách vypočtených na základě „ekvivalentu celé ryby“, aby se zamezilo dvojímu započtení. Téhož výsledku by bylo bývalo dosaženo, kdyby byl celkový objem výroby stanoven na základě údajů o pstruzích, kteří byli dále zpracováni, převedených na „ekvivalent celé ryby“. Kdyby však byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení a následné umělé navýšení celkového objemu výroby a spotřeby v Unii. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
(61)
Údajný dopad na podíl tureckého dovozu na trh je objasněn v 64. bodě odůvodnění.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 101. až 105. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(63)
Po poskytnutí konečných informací tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že tato metodika vedla k nadhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu. Jak již bylo uvedeno v 59. bodě odůvodnění, s výjimkou hypotetického příkladu týkajícího se podílů na trhu, tato strana neposkytla pro své tvrzení žádný důkaz.
(64)
Jak je vysvětleno v 60. bodě odůvodnění, údaje o výrobě byly stanoveny na základě údajů o živých rybách vypočtených na základě „ekvivalentu celé ryby“, aby se zamezilo dvojímu započtení. Kdyby byl objem zpracovaných ryb připočten k objemu živých ryb, jak navrhuje tato zúčastněná strana, výsledkem by bylo dvojí započtení a následné podhodnocení podílu tureckého dovozu na trhu. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tento argument byl proto zamítnut.
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 106. až 108. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2. Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(66)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana tvrdila, že dovozní ceny z Turecka by neměly být stanoveny podle průměru, ale na základě typu výrobku, jelikož skladba typů výrobků a hmotnost jednoho konkrétního typu v rámci této skladby mají významný dopad na průměrnou cenu. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala svou připomínku, aniž by pro své tvrzení poskytla další odůvodnění.
(67)
Považuje se za vhodné, že pro účely stanovení a posouzení trendů všeobecných ukazatelů újmy v souvislosti s cenami dotčeného výrobku během posuzovaného období, jak požaduje článek 3 základního nařízení, by měla být použita vážená průměrná dovozní cena, která se týká dotčeného výrobku podle jeho definice. Ve skutečnosti se podrobné údaje shromažďují pouze za období šetření. Proto nejsou k dispozici údaje týkající se typů výrobků za celé posuzované období. V každém případě by vážená průměrná dovozní cena umožnila posoudit trend pro dotčený výrobek. Skutečnost, že jeden trend by se údajně u určitých typů výrobků lišil, nemůže vyvrátit platnost všeobecného trendu. Kromě toho je cena vážená, aby se přihlédlo zejména k hmotnosti jakéhokoli typu výrobku v jeho různých složeních.
(68)
Na druhou stranu použila Komise pro účely stanovení cenového podbízení v průběhu období šetření, jak je vysvětleno ve 112. a 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vážený průměr prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu a srovnala je s odpovídajícím váženým průměrem cen dovozu dotčeného výrobku od tureckých spolupracujících výrobců zařazených do vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (cost, insurance, freight), s odpovídajícími úpravami o cla a náklady po dovozu.
(69)
Z výše uvedených důvodů byl tento argument zamítnut.
(70)
Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnila tatáž strana skutečnost, že Komise neprovedla žádné úpravy o náklady po dovozu. Komise v návaznosti na toto tvrzení dále zkoumala dostupné informace a použila průměrné náklady po dovozu, které vznikly dovozci ve spojení vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku.
(71)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených ve vzorku v období šetření. Po zohlednění úpravy popsané výše v 70. bodě odůvodnění činil vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z dotčené země na trh Unie mezi 2 % a 16 % (průměrné rozpětí cenového podbízení činilo 6 %).
(72)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 109. až 111. a 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Obecné poznámky
(73)
Po poskytnutí prozatímních informací turecká vláda požádala, aby Komise poskytla informace o makroekonomických ukazatelích újmy agregovaných pouze na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tato strana své tvrzení zopakovala i po poskytnutí konečných informací. Je praxí Komise, že makroekonomické ukazatele se stanoví a analyzují na úrovni Unie, a nikoli na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ve skutečnosti se má za to, že pokud jde o makroekonomické ukazatele, odrážejí úplné údaje za celé výrobní odvětví Unie, které zahrnují rovněž údaje od společností zařazených do vzorku, situaci během posuzovaného období lépe než údaje pouze za část tohoto odvětví. Tato žádost byla proto zamítnuta.
(74)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 118. až 122. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2. Makroekonomické ukazatele
4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(75)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že celkový objem výroby v Unii byl proto podhodnocen.
(76)
Jak je vysvětleno v 52. bodě odůvodnění, Komise analyzovala celé výrobní odvětví Unie, včetně producentů živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé, a, jak je vysvětleno v 56. a 60. bodě odůvodnění, celkový objem výroby v Unii nebyl metodikou, kterou Komise použila, dotčen. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(77)
Turecká vláda tvrdila, že údaje od svazu FEAP zahrnovaly pouze údaje o 13 členských státech a že z tohoto důvodu byl celkový objem výroby v Unii podhodnocen.
(78)
Údaje od svazu FEAP skutečně nezahrnovaly členské státy s celkovým objemem výroby nižším než 1 000 tun („ekvivalentu celé ryby“) ročně, tyto údaje by však vzhledem k malému množství neměly žádný významný dopad na stanovené trendy. Kromě toho tato strana neprokázala, že by zahrnutí zbývajících členských států mohlo mít nějaký potenciální dopad na celkové údaje. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(79)
Po poskytnutí konečných informací turecká vláda prohlásila, že údaje o výrobě od dvou členských států, konkrétně Bulharska a Rumunska, které byly vyloučeny, ve skutečnosti ukazují, že tyto dva členské státy vyrobily v roce 2011 více než 1 000 tun. Nicméně objem výroby, na který odkazuje turecká vláda, se vztahuje v zásadě na produkci velkého pstruha, který není výrobkem, jenž je předmětem tohoto šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(80)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobní kapacita popsaná ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je nesprávná, protože byla vypočtena na základě nesprávně stanoveného objemu výroby, jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění. Kromě toho tato zúčastněná strana tvrdila, že míra využití kapacity by neměla být založena na informacích poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, jelikož vzorek zahrnoval výrobce v Unii zastupující různé fáze produkce, jako je uzení, zatímco objem výroby údajně zahrnoval pouze živé pstruhy. Po poskytnutí konečných informací tato strana tvrdila, že použitý vzorec byl chybně založen na průměrné míře využití kapacity výrobců zařazených do vzorku, a nikoli na použití specifických údajů odvětví živých ryb na jedné straně a zpracovatelského odvětví na straně druhé. Tato strana dále tvrdila, že kromě toho nebyly zahrnuty údaje od zpracovatelského odvětví, které získávalo živé pstruhy v Unii, což mělo údajně významný dopad na stanovení celkové výrobní kapacity v Unii. Tato strana dále tvrdila, že stanovení kapacity by se v žádném případě nemělo zakládat na vzorci, ale na skutečných údajích od výrobců v Unii.
(81)
Jak je uvedeno v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění, Komise ze své analýzy odvětví zpracování v Unii nevyloučila, a argument, že objem výroby byl nesprávně vypočten, byl zamítnut. Kromě toho, jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, nebyly k dispozici žádné údaje, které by Komisi umožnily provést segmentovanou analýzu s využitím údajů od dvou konkrétních odvětví. Ze stejného důvodu nebylo možné založit stanovení kapacity na skutečných údajích od více než 700 malých a středních výrobců v Unii. Jak je vysvětleno ve 123. a 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, míra využití kapacity stanovená Komisí byla v souladu s objemem výroby Unie. Argument, že stanovení kapacity na základě neúplných čísel o celkové výrobě a že míra využití kapacity by neměla být založena na informacích o výrobcích v Unii zařazených do vzorku, byl rovněž zamítnut. V každém případě, i kdyby alternativní metodika pro výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od zpracovatelského odvětví v Unii, které získávalo živé pstruhy v Unii, by byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii, což by vedlo k dvojímu započtení, jak je popsáno v 56. bodě odůvodnění, vývoj míry využití kapacity by vykazoval během posuzovaného období stejný trend. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 123. až 128. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(83)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna zúčastněná strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a zahrnula pouze objem výroby výrobců v Unii, kteří dovážejí živé ryby k dalšímu zpracování. Tato strana tvrdila, že z analýzy byla vyloučena tato část zpracovatelského odvětví v Unii jako taková. Tato strana proto tvrdila, že objem prodeje výrobního odvětví Unie je podhodnocen a že výpočet podílu na trhu na tomto základě je nesprávný. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky a navrhla, že Komise měla vycházet z alternativních metodik popsaných ve 49. bodě odůvodnění, aniž by jejich význam pro své zjištění dále podložila.
(84)
Z důvodů uvedených v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění byl argument, že objem výroby byl stanoven nesprávně a že část výrobního odvětví Unie nebyla při analýze zohledněna, zamítnut. Argument, že objem prodeje a podíl na trhu byly stanoveny nesprávně, byl proto následně také zamítnut. Jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, segmentovanou analýzu nebylo možné provést, a proto byla zamítnuta. Pokud by však metodika výpočtu objemu prodeje navržená touto zúčastněnou stranou byla přijata, mělo by to za následek dvojí započtení, a tudíž nadhodnocení objemu prodeje a podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Současně, jak je vysvětleno v 57. bodě odůvodnění, by tyto ukazatele nicméně vykazovaly v průběhu posuzovaného období stejné trendy. Tento argument byl proto zamítnut.
(85)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 129. a 133. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.3. Růst
(86)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 134. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(87)
Po poskytnutí prozatímních informací a jak již bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, tvrdila jedna strana, že Komise vyloučila údaje od výrobců v Unii, kteří zpracovávají živé ryby získané od jiných producentů živých ryb v Unii, a že proto byla podhodnocena zaměstnanost. Po poskytnutí konečných informací tato strana tvrdila, že použitý vzorec byl chybně založen na zaměstnanosti u výrobců zařazených do vzorku a místo toho měly být použity údaje od těchto dvou konkrétních odvětví. Tato strana dále tvrdila, že kromě toho nebyly zahrnuty údaje od zpracovatelského odvětví, které získávalo živé pstruhy v Unii, což mělo údajně významný dopad na stanovení celkové zaměstnanosti v Unii. Tato strana dále tvrdila, že stanovení zaměstnanosti by se v žádném případě nemělo zakládat na vzorci, ale na skutečných údajích od výrobců v Unii.
(88)
Z důvodů uvedených v 52., 56. a 60. bodě odůvodnění byl argument, že část výrobního odvětví Unie nebyla při analýze zohledněna, zamítnut. Kromě toho, jak je vysvětleno v 53. bodě odůvodnění, nebyly k dispozici žádné údaje, které by Komisi umožnily provést segmentovanou analýzu s využitím údajů od odvětví živých ryb na jedné straně a zpracovatelského odvětví na straně druhé. Ze stejného důvodu nebylo možné založit stanovení zaměstnanosti na skutečných údajích od více než 700 malých a středních výrobců v Unii. Jak je vysvětleno ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, údaj o zaměstnanosti stanovený Komisí byl v souladu s objemem výroby Unie. Komise při stanovení údajů o zaměstnanosti ve skutečnosti zohlednila celé výrobní odvětví Unie včetně zpracovatelského odvětví. Argument, že zaměstnanost byla stanovena nesprávně, byl proto také zamítnut. V každém případě, i kdyby alternativní metodika pro výpočet objemu výroby navrhovaná touto zúčastněnou stranou byla přijata a údaje od zpracovatelského odvětví v Unii, které získávalo živé pstruhy v Unii, by byly připočteny k údajům od producentů živých ryb v Unii, což by vedlo k dvojímu započtení, jak je popsáno v 56. bodě odůvodnění, vývoj zaměstnanosti by vykazoval během posuzovaného období stejný trend. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(89)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 135. až 137. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(90)
Po poskytnutí prozatímních informací jedna strana tvrdila, že prodejní ceny výrobního odvětví Unie by neměly být stanoveny podle průměru, ale na základě typu výrobku, jelikož skladba typů výrobků a hmotnost jednoho konkrétního typu dotčeného výrobku v rámci této skladby by měly významný dopad na průměrnou prodejní cenu. Po poskytnutí konečných informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své připomínky, aniž by pro své tvrzení poskytla další odůvodnění.
(91)
Avšak analogicky z důvodů uvedených v 67. a 68. bodě odůvodnění byl tento argument zamítnut.
(92)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 140. až 142. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.2. Náklady práce
(93)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 143. a 144. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.3. Zásoby
(94)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 145. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(95)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 146. až 151. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr ohledně újmy
(96)
Na základě výše uvedené celkové analýzy příslušných makro- a mikroekonomických faktorů a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se závěry stanovené ve 152. až 155. bodě odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že celé výrobní odvětví Unie včetně všech různých kroků a typů výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé) utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Účinek subvencovaného dovozu
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 157. až 161. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky jiných činitelů
2.1. Dovoz ze třetích zemí
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 162. až 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 166. a 168. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3. Vývoj spotřeby
(100)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 169. a 170. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4. Konkurence jiných druhů ryb
(101)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena konkurencí jiných druhů ryb. Tyto strany citovaly studie (11), které údajně prokazují, že jiné druhy ryb konkurují porcovanému pstruhu duhovému na německém trhu. Dotčené strany dále tvrdily, že kromě údajné konkurence velkého pstruha, lososa a pangase existuje rovněž konkurence tresky, platýse, makrely a okouníka, která způsobila újmu výrobnímu odvětví Unie.
(102)
Výše uvedené studie, na něž dotčené strany odkazovaly, neobsahují žádné přesvědčivé důkazy ani ohledně německého trhu, ani ohledně trhu Unie jakožto celku, které by podpořily daná tvrzení. Těmto tvrzením rovněž odporuje skutečnost, že během celého posuzovaného období se turecký dovoz pstruha duhového zvýšil, a to jak z hlediska podílu na trhu, tak z hlediska objemu prodeje v Unii.
(103)
Údajná konkurence jiných druhů ryb by za žádných okolností nemohla vysvětlit zhoršení celkové hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie, a zejména ztrátu podílu na trhu ve srovnání s dovozem z Turecka, jehož objem během posuzovaného období narůstal.
(104)
Na základě toho byla tvrzení v tomto ohledu zamítnuta.
(105)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 171. až 175. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.5. Administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
(106)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad administrativní zátěže v členských státech.
(107)
Administrativní a regulační zátěží, včetně údajných omezených možností využívání některých zeměpisných oblastí pro účely akvakultury v členských státech, jako faktorem, který mohl způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, se zabýval 176. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(108)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 176. až 178. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.6. Tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
(109)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad tlaku na ceny a silné vyjednávací pozice maloobchodního odvětví.
(110)
Tlakem na ceny a silnou vyjednávací pozicí maloobchodního odvětví jako faktory, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, se zabýval 179. až 181. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(111)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 179. až 181. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.7. Nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory
(112)
Po poskytnutí prozatímních informací některé zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, že analýza nezohlednila negativní dopad některých dalších faktorů, jako jsou údajné nadměrné investice, otázky týkající se životního prostředí a soudní spory, na jednotlivé výrobce v Unii.
(113)
Těmito faktory se však zabýval 182. až 186. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Dotčené strany své tvrzení dále neodůvodnily ani neposkytly v tomto ohledu žádné další informace. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(114)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 182. až 186. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(115)
Na základě výše uvedených skutečností, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 187. až 189. bod odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena subvencovaným dovozem a že žádné jiné faktory posuzované jednotlivě i společně nenarušují příčinnou souvislost.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(116)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 191. až 194. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(117)
Po uložení prozatímních opatření se přihlásili dva další dovozci a tvrdili, že uložení cla na pstruha z Turecka by na ně mělo negativní dopad. Tyto strany však svá tvrzení nedoložily. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
(118)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 195. a 198. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájem uživatelů, spotřebitelů, dodavatelů
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 199. až 203. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(120)
Na základě výše uvedených skutečností, a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 204. bod odůvodnění prozatímního nařízení v tom smyslu, že není žádný přesvědčivý důvod se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Turecka není v zájmu Unie.
G. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(121)
Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena konečná vyrovnávací opatření, která zabrání tomu, aby subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(122)
Vzhledem k úpravám popsaným výše v 70. a 71. bodě odůvodnění byla rozpětí újmy revidována, jak je uvedeno ve 127. bodě odůvodnění níže.
(123)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 206. až 217. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Konečná opatření
(124)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 15 základního nařízení by měla být uložena konečná vyrovnávací cla v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a subvenční rozpětí. Výše cla by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot subvenčního rozpětí a rozpětí újmy.
(125)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce tureckých vyvážejících výrobců bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(126)
Pro spolupracující turecké společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je konečná celní sazba stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(127)
Na základě výše uvedených skutečností by sazby konečného vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Jiné spolupracující společnosti
7,6 %
23 %
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorického cla, tj. v poměru k hodnotě dovozu.
(129)
Individuální sazby vyrovnávacího cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami.
(130)
Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
(131)
Pokud některá společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatňování těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Tato žádost musí být zaslána Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni použije. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni použije, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(132)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacích cel, mělo by se zbytkové clo pro všechny ostatní společnosti použít nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, jejichž produkty nebyly do Unie v období šetření vyváženy.
3. Závazky
(133)
Po zveřejnění prozatímního nařízení nabídlo 15 vyvážejících výrobců cenové závazky v souladu s článkem 13 základního nařízení.
(134)
Komise tyto nabídky pečlivě posoudila s ohledem na specifické okolnosti vztahu s Tureckem. Komise však dospěla k závěru, že tyto závazky by při tomto řízení nebyly praktické. Důvodem je vysoký počet obchodních úprav dotčeného výrobku, významné cenové rozdíly mezi jednotlivými úpravami dotčeného výrobku a riziko křížové kompenzace v důsledku prodeje jiných výrobků týmž odběratelům.
(135)
Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana (AEA) tvrdila, že důvody, proč by závazky neměly být považovány za praktické, nejsou správné. Zaprvé tvrdila, že počet obchodních úprav je omezený, že jsou jasně identifikovatelné prostřednictvím kódů TARIC a v případě nutnosti lze některé úpravy seskupit, a zadruhé, že existence významných cenových rozdílů mezi jednotlivými úpravami nebude mít za následek neproveditelnost závazků, protože mohou být stanoveny různé minimální dovozní ceny pro různé obchodní úpravy, a konečně, že podobné závazky byly přijaty již dříve v případě jiných produktů rybolovu (losos) (13).
(136)
Zaprvé je třeba uvést, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nabídli závazky a pro něž Komise disponovala podrobnými informacemi, vyváželi během období šetření 7 odlišných obchodních úprav dotčeného výrobku. Tyto úpravy nelze jasně identifikovat podle kódů TARIC. Navíc by jakékoliv seskupení obchodních úprav vyžadujících odlišné ceny mohlo vést ke křížové kompenzaci mezi minimálními dovozními cenami různých obchodních úprav. Zadruhé, pokud by byl vysoký počet vyvážejících výrobců a obchodních úprav spolu s významnými cenovými rozdíly mezi jednotlivými úpravami zmírněn vysokým počtem minimálních dovozních cen, jak navrhovala tato zúčastněná strana, bylo by pak sledování závazků ještě více nepraktické. Zatřetí, zmírnění rizika křížové kompenzace prostřednictvím průběžného sledování ustanovení o tom, že se stejným odběratelům již nesmí prodávat jiné výrobky, by bylo nepřiměřeně náročné na zdroje, a proto nepraktické. A konečně, pokud jde o uvedený příklad s lososem, závazky přijaté v té době se ukázaly jako nepraktické, o čemž svědčí četné případy jejich stažení během období, kdy byla opatření uplatňována. Z výše uvedených důvodů byly argumenty, že závazky by byly v tomto případě praktické, zamítnuty.
(137)
Tyto nabídky cenových závazků byly proto odmítnuty.
4. Konečný výběr prozatímních cel
(138)
Vzhledem ke zjištěným subvenčním rozpětím a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie by částky zajištěné v podobě prozatímního vyrovnávacího cla uloženého prozatímním nařízením měly být s konečnou platností vybrány. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby vyrovnávacího cla, by měly být uvolněny.
(139)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (14),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss) v těchto podobách:
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka.
2. Sazby konečného vyrovnávacího cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Společnosti uvedené v příloze
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
9,5 %
B999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního vyrovnávacího cla podle prováděcího nařízení (EU) č. 1195/2014 se vyberou s konečnou platností. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby vyrovnávacího cla, se uvolní.
Článek 3
V případech, kdy nový vyvážející výrobce Turecku poskytne Komisi dostatečný důkaz, že:
-
v období šetření (tj. od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013) nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1,
-
není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Turecku, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může být čl. 1 odst. 2 změněn zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 7,6 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. února 2015.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/309
z dne 26. februarja 2015
o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 15 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začasni ukrepi
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1195/2014 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije.
(2)
Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 3. januarja 2014 vložilo Dansko združenje za akvakulturo („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih šarenk v Uniji, z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije („obvestilo o začetku“) (3). Kot je navedeno v uvodni izjavi 1 začasne uredbe, je bilo obvestilo o začetku popravljeno s popravkom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije4. septembra 2014 („popravek“) (4).
2. Obdobje preiskave in obravnavano obdobje
(3)
Kot navaja uvodna izjava 23 začasne uredbe, je preiskava subvencioniranja in škode zajela obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 („obdobje preiskave“). Preiskava trendov, pomembnih za oceno škode, je obsegala obdobje od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
3. Nadaljnji postopek
(4)
Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila uvedena začasna izravnalna dajatev („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča glede začasnih ugotovitev. Zaslišanje je bilo odobreno vsem stranem, ki so to zahtevale.
(5)
Egejsko združenje izvoznikov je zahtevalo zaslišanje pred pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih („pooblaščenec za zaslišanje“). Zaslišanje je bilo organizirano 26. novembra 2014. Na zaslišanju je potekala razprava o domnevnih spremembah obsega izdelka s popravkom, vključitvi dimljene šarenke v obseg izdelka in izračunu reprezentativnosti. Drugo srečanje s pooblaščencem za zaslišanje je bilo organizirano 8. januarja 2015. Poleg vprašanj, ki so bila obravnavana na zaslišanju 26. novembra 2014, se je razpravljalo o metodologiji, ki je bila uporabljena za analizo škode, in predlaganem pristopu glede zavez.
(6)
Po preučitvi ustnih in pisnih pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile začasne ugotovitve ustrezno spremenjene, kjer je bilo to potrebno.
(7)
Komisija je vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno izravnalno dajatev na uvoz šarenk s poreklom iz Turčije in dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno dajatvijo („dokončno razkritje“). Določeno je bilo obdobje, v katerem so lahko vse strani predložile pripombe v zvezi z dokončnim razkritjem.
(8)
Pripombe, ki so jih predložile zainteresirane strani, so bile obravnavane in, kadar je bilo primerno, upoštevane.
4. Vzorčenje
(9)
Po začasnem razkritju se je Egejsko združenje izvoznikov sklicevalo na popravek obvestila o začetku iz uvodne izjave 2 in trdilo, da je Komisija z navedenim popravkom razširila opredelitev izdelka. Zaradi domnevne razširitve ni mogoče izključiti, da se nekateri turški izvozniki ob začetku preiskave niso javili in izpolnili obrazca za vzorčenje. Zato je mogoče, da vzorec proizvajalcev izvoznikov ni več reprezentativen. Po dokončnem razkritju je ista stran ponovila to pripombo, ne da bi predložila kakršno koli dodatno utemeljitev ali obrazložitev.
(10)
Zahtevane informacije je predložilo osemnajst skupin proizvajalcev izvoznikov v Turčiji, ki so se strinjale z vključitvijo v vzorec. Skupni obseg izvoza v Unijo, ki so ga ta podjetja prijavila v letu 2013, je predstavljal celoten izvoz iz Turčije v Unijo, kot je navedeno v uvodni izjavi 14 začasne uredbe. Kot je navedeno v uvodni izjavi 15 začasne uredbe, je Komisija v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih skupin proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo. Vzorec predstavlja 64 % izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Zato je vzorec reprezentativen, trditve zainteresirane strani v zvezi s tem pa so bile zavrnjene.
(11)
Ker v zvezi z vzorčenjem ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 9 do 17 začasne uredbe potrdijo.
5. Individualna preiskava
(12)
Enajst podjetij ali skupin podjetij je zahtevalo individualno preiskavo na podlagi člena 27(3) osnovne uredbe.
(13)
Komisija je te zahtevke zavrnila, saj je število izvoznikov proizvajalcev tako veliko, da bi bile individualne preiskave nepotrebno breme in bi preprečevale pravočasen zaključek preiskave.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(14)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 24 začasne uredbe, je zadevni izdelek šarenka (Oncorhynchus mykiss):
-
žive mase 1,2 kg ali manj posamezno ali
-
sveža, ohlajena, zamrznjena in/ali dimljena:
-
v obliki cele ribe (z glavo), s škrgami ali brez, z drobovjem ali brez, mase 1,2 kg ali manj posamezno, ali
-
brez glave, s škrgami ali brez, z drobovjem ali brez, mase 1 kg ali manj posamezno, ali
-
v obliki filetov mase 400 g ali manj posamezno
s poreklom iz Turčije in trenutno uvrščena pod oznake KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 in ex 0305 43 00 („zadevni izdelek“).
(15)
Kot že omenjeno v uvodni izjavi 9, je po začasnem razkritju ena zainteresirana stran trdila, da je Komisija s popravkom razširila obseg izdelka v preiskavi, kar naj bi potrjeval člen 1(1) začasne uredbe. Ta stran je trdila, da je takšna razširitev obsega izdelka nezakonita. Nadalje je trdila, da bi se bilo treba z zainteresiranimi stranmi posvetovati o domnevni razširitvi obsega izdelka. Po dokončnem razkritju je ista stran ponovila to pripombo, ne da bi predložila kakršno koli dodatno utemeljitev ali obrazložitev.
(16)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 25 začasne uredbe, popravek ni vplival na obseg izdelka, temveč je bil izključno redakcijski. Tako so v obseg izdelka že od začetka zajete šarenke porcijske velikosti v vseh različnih predstavitvah. Med preiskavo je postalo očitno, da je opis različnih predstavitev znotraj obsega izdelka dvoumen in da obstajajo določene nedoslednosti med različnimi jezikovnimi različicami, objavljenimi v Uradnem listu Evropske unije, ki jih je bilo treba pojasniti. Na primer, ob dobesedni razlagi obsega izdelka bi bilo mogoče razumeti, da se drobovje odstrani živim ribam. Vendar se je izkazalo, da so vse zainteresirane strani, ki so bile pozvane, naj izpolnijo ustrezne vprašalnike, poročale o vseh vrstah izdelkov kljub uradniški napaki, zato je bilo sklenjeno, da so od začetka sedanjega postopka dejansko vse razumele, da so bile v obseg izdelka vključene vse vrste. Zainteresirane strani so bile takoj po objavi popravka obveščene po elektronski pošti, vendar nobena ni predložila pripomb ali trdila, da so ji bile kršene pravice do obrambe. Poleg tega so proizvajalci izvozniki med preiskavo Komisiji poročali o vseh predstavitvah, ki so zajete v opredelitvi izdelka. Zato so bile trditve zainteresirane strani v zvezi s tem zavrnjene.
(17)
Dve zainteresirani strani sta ponovno trdili, da bi bilo treba dimljeno postrv izključiti iz obsega izdelka. Izpodbijali sta ugotovitev Komisije iz uvodne izjave 29 začasne uredbe, da imajo različne predstavitve zadevnega izdelka, kot je „živ“, „ohlajen“, „zamrznjen“ ali „dimljen“, zajete z opredelitvijo zadevnega izdelka, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti, ter se ponovno sklicevali na dve predhodni protidampinški preiskavi v zvezi z drugimi ribjimi izdelki (veliko amerikanko in lososom), ki sta bili zaključeni v letih 2004 (5) oziroma 2005 (6), pri katerih dimljeni izdelki niso bili vključeni v obseg izdelka. Strani sta predložili informacije o učinkih postopka dimljenja, ki naj bi spremenil omenjene lastnosti. Poleg tega sta ponovili, da se stroškovna struktura pri dimljenih filetih in drugih predstavitvah bistveno razlikuje ter da proizvodni proces dimljenih filetov vključuje precejšnje stroške dimljenja.
(18)
Po dokončnem razkritju je Egejsko združenje izvoznikov trdilo, da Komisija ni pojasnila, za katere osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti dimljene ali nedimljene postrvi je bilo ugotovljeno, da so si podobne. Egejsko združenje izvoznikov je nadalje trdilo, da je predložilo dokaze, da ima dimljena postrv na primer drugačno kemično strukturo, drugačne senzorične značilnosti in drugačno hranilno vrednost kot nedimljena postrv.
(19)
Kljub učinkom postopka dimljenja je Komisija menila, da so glavne osnovne lastnosti, kot so pojasnjene v uvodni izjavi 29 začasne uredbe, podobne in ne upravičujejo izključitve dimljenih izdelkov iz obsega izdelka. V nasprotju s trditvami Egejskega združenja izvoznikov izdelek, ki je postrv v različnih predstavitvah, namenjen za prehrano ljudi, ohranja svoje lastnosti ter osnovne kemične in hranilne vrednosti, tudi če je dimljen. Informacije o učinkih postopka dimljenja, ki so jih predložile zainteresirane strani, niso vsebovale dokazov o tem, da bi se navedene osnovne lastnosti med postopkom dimljenja bistveno spremenile. To vprašanje je bilo obravnavano tudi na zaslišanjih pred pooblaščencem za zaslišanje iz uvodne izjave 5. Poleg tega so vse vrste zadevnega izdelka, tudi dimljena postrv, zajete v poglavju 3 kombinirane nomenklature (7) in se jasno razlikujejo od izdelkov iz rib, ki so zajeti v poglavju 16 navedene nomenklature. V zvezi z različnimi stroškovnimi strukturami zadevne strani niso dodatno utemeljile svojih trditev. Poleg tega, kot je že navedeno v uvodni izjavi 30 začasne uredbe, je preiskava pokazala, da je stroškovna struktura pri dimljenih filetih in drugih predstavitvah dejansko podobna. Glavni stroškovni element, ki predstavlja 50 % skupnih stroškov vsake predstavitve, so bili stroški gojenja, ki so v glavnem vsebovali stroške krme (ribja moka in ribje olje), skupaj s stroški energije in stroški iker ali mladic. V vsakem primeru je bil narejen izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 112 in 113 začasne uredbe, in sicer s primerjavo cen za posamezno vrsto izdelka. Nazadnje, kot je bilo že pojasnjeno v uvodni izjavi 31 začasne uredbe, v prejšnjih preiskavah ni bilo ugotovljeno ali posebej sklenjeno, da bi bilo dimljene izdelke treba izključiti iz obsega izdelka. Zato so bile trditve v zvezi s tem zavrnjene.
(20)
Po dokončnem razkritju sta Egejsko združenje izvoznikov in turška vlada ponovila, da bi bila vključitev dimljene postrvi v obseg izdelka, ki se preiskuje v tej preiskavi, v nasprotju s prejšnjo prakso ter da Komisija ni zadostno pojasnila domnevnega odstopanja od prejšnje prakse.
(21)
Kot je bilo že pojasnjeno v uvodni izjavi 31 začasne uredbe, v predhodnih preiskavah ni bilo ugotovljeno ali posebej sklenjeno, da bi bilo dimljene proizvode treba izključiti iz obsega izdelka. Ker dimljeni izdelki niso bili zajeti v pritožbe iz teh predhodnih preiskav, Komisija dejansko ni preučila, ali bi lahko bili vključeni v preiskavo v hipotetičnem primeru, v katerem bi bili vključeni v pritožbo. Zato trditev, da sedanja preiskava odstopa od prejšnje prakse, ni pravilna in se zato zavrne.
(22)
Ker ni bilo nadaljnjih pripomb v zvezi z zadevnim ali podobnim izdelkom, se uvodne izjave 24 do 32 začasne uredbe potrdijo.
C. SUBVENCIONIRANJE
1. Državna podpora za naložbe v sektorju akvakulture
(23)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z državno podporo za naložbe v sektorju akvakulture, se uvodne izjave 38 do 49 začasne uredbe potrdijo.
2. Neposredne in posredne subvencije za proizvajalce postrvi
(24)
Po začasnem razkritju sta en vzorčeni proizvajalec izvoznik in turška vlada podvomila v metodologijo Komisije za izračun povprečnega zneska posredne subvencije, pri kateri je upoštevala le proizvodnjo postrvi, ki prejema neposredna plačila. Zahtevala sta, da Komisija uporabi podatke o skupni proizvodnji postrvi v celinskih vodah, kot jih je objavil turški statistični inštitut (8) septembra 2014. Po dokončnem razkritju sta obe strani ponovili svojo zahtevo. Komisija meni, da so predloženi podatki o skupni proizvodnji postrvi v turških celinskih vodah v obdobju preiskave zanesljivi, čeprav so bili predloženi po preveritvenih obiskih, zato je to trditev sprejela.
(25)
V skladu s tem je bil povprečni znesek posredne subvencije, izračunan za nakupe dveh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov pri dveh nepovezanih dobaviteljih, spremenjen z 0,60 TRY na 0,51 TRY na kg, izračunan na osnovi ekvivalenta cele ribe po naslednjem izračunu:
-
skupna dodeljena subvencija na ravni države, kot jo je v vprašalniku navedla turška vlada,
-
zmanjšana za znesek neposredne subvencije, ki so ga prejeli vzorčeni proizvajalci izvozniki (Özpekler, Kilic, GMS),
-
zmanjšana za dajatev sindikatom v višini 0,2 %, kar je pravni predpogoj za prejem neposredne subvencije.
Ta znesek je bil nato deljen s skupno proizvodnjo postrvi v celinskih vodah, zmanjšano za proizvodnjo postrvi vzorčenih proizvajalcev izvoznikov (Özpekler, Kilic, GMS), kot je v vprašalniku navedla turška vlada.
(26)
Zato je povprečni znesek subvencije na kg, izračunan na osnovi ekvivalenta cele ribe za vzorčene proizvajalce izvoznike, temeljil na znesku neposredne subvencije, prejete za kmetijsko dejavnost, in povprečnem znesku subvencije, ki jo je dodelila turška vlada, tj. 0,51 TRY na kg, izračunanem na osnovi ekvivalenta cele ribe za nakupe pri nepovezanih dobaviteljih. Skupne ugodnosti so bile nato izražene kot odstotek vrednosti CIF.
(27)
Po začasnem razkritju je en vzorčeni proizvajalec izvoznik predlagal nekoliko spremenjeno metodo za izračun zneska subvencije za surovine, kupljene pri drugih vzorčenih proizvajalcih izvoznikih. Komisija je predlog sprejela in ustrezno spremenila preglednico v uvodni izjavi 33 v nadaljevanju.
(28)
Po začasnem razkritju in tudi po dokončnem razkritju sta dva vzorčena proizvajalca izvoznika trdila, da je Komisija izravnala znesek neposredne subvencije, ki jima je bil izplačan, ne pa dejanske ugodnosti. Prejeti zneski pa bi pomenili obdavčljivi dohodek. Veljavno stopnjo davka od dohodkov pravnih oseb v višini 20 % v Turčiji bi bilo zato treba odšteti od prejetega skupnega zneska neposredne subvencije. Iz člena 7.1(a) osnovne uredbe izhaja, da bi se „kakršna koli pristojbina za vlogo ali drugi stroški, ki so potrebni za izpolnitev pogojev za subvencijo ali za pridobitev subvencije“, morali odšteti od zneska ugodnosti. Proizvajalci izvozniki so bili mnenja, da je plačilo veljavnih davkov od dohodkov pravnih oseb predpogoj za prejem sredstev, ki so jim izplačana, in jih je zato treba obravnavati kot „druge stroške“, ki nastanejo zaradi izpolnjevanja pogojev za subvencijo ali njeno pridobitev.
(29)
Komisija je to trditev zavrnila. V osnovni uredbi ni pravne podlage, ki bi potrdila predlagano metodologijo. Davki se ne morejo šteti kot stroški v skladu s členom 7.1(a) osnovne uredbe. Plačilo davka od dohodkov pravnih oseb je obveznost v skladu s turško davčno zakonodajo, ki velja za vsa podjetja, ne glede na to, ali prejemajo subvencije ali ne. V nasprotju z mnenjem proizvajalcev izvoznikov predpogoj za prejem sredstev ni plačilo davkov od dohodkov pravnih oseb, temveč dejansko gojenje zadevnega izdelka.
(30)
Po začasnem razkritju in tudi po dokončnem razkritju sta dva vzorčena proizvajalca izvoznika trdila, da v dolgem obdobju čakanja na izplačilo subvencij nastanejo znatni finančni stroški. Zato od Komisije pričakujeta, da prejeti znesek ugodnosti ustrezno zniža, da bi se upoštevali tovrstni stroški financiranja. V zvezi s tem se vzorčena proizvajalca izvoznika sklicujeta na uvodno izjavo 42 začasne uredbe, v kateri je Komisija ugotovila ugodnost v obliki oprostitve plačila davka na dodano vrednost (DDV) pri nakupu strojev in jo količinsko opredelila kot „obresti, ki se plačajo komercialni banki za obdobje, dokler DDV ni povrnjen“.
(31)
Ta trditev je neutemeljena. Dejansko morajo pristojni upravni organi vzpostaviti potrebne postopke in nadzorne mehanizme za upravljanje tako velike subvencijske sheme. Zato je normalno, da pri taki shemi, do katere je upravičeno veliko število kmetov v sektorju akvakulture v Turčiji, lahko nekaj časa traja, preden se subvencije izplačajo. Iskanje vzporednic z uvodno izjavo 42 začasne uredbe je zavajajoče. Ugodnost v zvezi z DDV, ki je opisana v tej izjavi, je subvencijska shema turške vlade, medtem ko so stroški financiranja povezani stroški, ki običajno nastanejo in nadomestilo katerih ni namen turške vlade.
(32)
Ker ni drugih pripomb glede neposrednih in posrednih subvencij proizvajalcem, se uvodne izjave 50 do 64 začasne uredbe potrdijo.
(33)
Ob upoštevanju pripomb zainteresiranih strani po začasnem razkritju so stopnje neposrednih in posrednih subvencij naslednje:
Neposredne in posredne subvencije
Ime podjetja
Subvencijska stopnja
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,4 %
Ternaeben
8,0 %
3. Subvencionirana posojila
(34)
Po začasnem razkritju in tudi po dokončnem razkritju je en vzorčeni proizvajalec izvoznik trdil, da je Komisija posojilo obravnavala kot subvencijo, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, čeprav je bilo predvideno za naložbo, ki ni bila povezana z zadevnim izdelkom.
(35)
Komisija je to trditev zavrnila. V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je proizvajalec izvoznik šarenk prejel posojilo, proti kateremu se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, saj je specifično za sektor akvakulture. Komisija je za nepomembno štela dejstvo, da zadevna shema ni specifična za pravno osebo, ki proizvaja izdelek v preiskavi, saj je program specifičen kot tak in je mogoče koristi, pridobljene v njegovem okviru, povezati s proizvodnjo zadevnega izdelka. V tem primeru ta trditev velja, saj so se zaradi subvencioniranega posojila skupni stroški financiranja proizvajalca znižali, kar koristi tudi zadevnemu izdelku. Predložen ni bil noben dokaz, da zadevni proizvajalci izvozniki svoja finančna sredstva upravljajo tako, da odobritev posojila ne vpliva na skupne stroške financiranja podjetja.
(36)
Po začasnem razkritju je drug vzorčeni proizvajalec izvoznik ugovarjal, da Komisija ni pravilno razdelila ugodnosti subvencioniranega posojila med dve različni pravni osebi v isti skupini, od katerih samo ena proizvaja zadevni izdelek.
(37)
Komisija je trditev sprejela in razdelila ugodnost glede na prihodek obeh pravnih oseb. Ugodnost, dodeljena za zadevni izdelek, je tako rekoč nična in se zato ne bi smela odražati v skupnem znesku subvencioniranja.
(38)
Po začasnem razkritju in tudi po dokončnem razkritju je v zvezi s posojili, proti katerim so bili uvedeni izravnalni ukrepi, en vzorčen proizvajalec izvoznik podvomil v Komisijin izračun deleža dobička iz poslovanja, ki je bil uporabljen pri dodeljevanju ugodnosti za izvoz zadevnega izdelka v Unijo. Trdil je, da bi bilo izvozno prodajo zadevnega izdelka treba deliti s skupnim prihodkom podjetja, vključeno s prodajo postrvi in drugih izdelkov, ki se prodajajo na domačem trgu in izvažajo v EU, da se izračuna delež dobička iz poslovanja za določitev zneska za subvencionirana posojila.
(39)
Komisija je to trditev sprejela. Vendar kljub tej novi metodologiji stopnje subvencioniranih posojil ostajajo enake.
(40)
Ker v zvezi subvencioniranimi posojili ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 65 do 81 začasne uredbe potrdijo.
(41)
Ob upoštevanju pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani po začasnem razkritju, so stopnje subvencioniranih posojil naslednje:
Ugodnejša posojila
Ime podjetja
Subvencijska stopnja
Özpekler
0,3 %
4. Kmetijski zavarovalni sklad in subvencionirane stopnje premij
(42)
Ker ni bilo pripomb v zvezi s kmetijskimi zavarovalnimi skladi in subvencioniranimi stopnjami premij, se uvodne izjave 82 do 90 začasne uredbe potrdijo.
5. Subvencije za svetovanje
(43)
Ker ni bilo pripomb v zvezi s subvencijami za svetovanje, se uvodna izjava 91 začasne uredbe potrdi.
6. Subvencije za gorivo in razrez ribiških plovil
(44)
Ker ni bilo pripomb v zvezi s subvencijami za gorivo in razrez ribiških plovil, se uvodna izjava 92 začasne uredbe potrdi.
7. Izračun skupnih subvencijskih stopenj
(45)
Po začasnem razkritju sta dve vzorčeni podjetji opozorili na napako pri zaokroževanju v izračunu skupnih subvencijskih stopenj. Komisija je trditev sprejela in ustrezno spremenila spodnjo preglednico.
(46)
Ker ni bilo pripomb v zvezi z metodologijo za izračun skupnih subvencijskih stopenj, se metodologija, kakor je določena v uvodnih izjavah 93 do 98 začasne uredbe, potrdi.
(47)
Ob upoštevanju pripomb, ki so jih predložile zainteresirane strani, so dokončne subvencijske stopnje, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve, naslednje:
Ime podjetja
Subvencijska stopnja
GMS
6,9 %
Kilic
9,5 %
Özpekler
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
Tehtano povprečje vzorca
7,6 %
Subvencijska stopnja na ravni države
9,5 %
D. ŠKODA
1. Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije
(48)
Po začasnem razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da naj bi Komisija iz celotne proizvodnje Unije izključila podatke proizvajalcev Unije, ki so predelovali žive ribe, pridobljene od drugih proizvajalcev Unije. Trdili so, da je bila ribiška predelovalna industrija v Uniji tako dejansko izključena iz preiskave.
(49)
Po dokončnem razkritju je ta stran ponovila te pripombe in predlagala, da bi Komisija morala izvesti ali (i) celostno analizo na podlagi celotne skupne proizvodnje kmetov in predelovalcev v Uniji ali (ii) dvostopenjsko analizo, ki bi temeljila na začetni segmentirani analizi škode v segmentu kmetov na eni strani in segmentu predelovalcev na drugi, pridobljene rezultate pa bi nato vključila v analizo celotne industrije. Slednje naj bi bilo v skladu s sodno prakso STO v zadevi ES - losos (9), kakor tudi s predhodno prakso Komisije (10). Vendar zainteresirana stran ni predložila ocene glede morebitnih učinkov alternativnih metodologij na analizo škode. Za konec je ista zainteresirana stran ugovarjala, da metodologija ni usklajena z dejstvom, da je uvoz, namenjen za predelavo, vključen tako v obseg uvoza v Unijo kot tudi v proizvodnjo Unije.
(50)
Po dokončnem razkritju je tudi turška vlada trdila, da bi bilo treba podatke proizvajalcev Unije, ki so predelovali žive ribe, pridobljene od drugih proizvajalcev Unije, vključiti med podatke o celotni proizvodnji Unije.
(51)
Nadalje je turška vlada trdila, da je obseg proizvodnje, uporabljen pri analizi škode, drugačen od obsega proizvodnje, uporabljenega pri analizi reprezentativnosti, zaradi česar je morda napačen. Turška vlada je tudi ponovila pripombo glede domnevnih nepravilnosti pri analizi reprezentativnosti.
(52)
Ta preiskava zajema vse proizvajalce živih, svežih, zamrznjenih in dimljenih postrvi ter postrvi v filetih v Uniji. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 10 začasne uredbe, je vzorec proizvajalcev Unije vključeval različne faze in vrste proizvodnje (proizvodnja žive, sveže, zamrznjene, dimljene postrvi in filetov postrvi) ter je veljal za reprezentativnega za industrijo Unije kot celoto. Zgornja trditev, da je bila ribiška predelovalna industrija dejansko izključena iz analize, je zato nepravilna in se zavrne.
(53)
Nadalje, na voljo niso bili nobeni podatki, ki bi Komisiji omogočali, da izvede segmentirano analizo različnih faz in vrst proizvodnje. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 10 začasne uredbe, je industrija Unije zelo razdrobljena, saj vključuje več kot 700 malih in srednje velikih podjetij, zato Komisija ni mogla zbrati podatkov o različnih segmentih. Zato v tem primeru predlagana segmentirana analiza ni bila izvedljiva.
(54)
Končno, uvoz, namenjen za predelavo, je bil vključen v podatke o proizvodnji, da se zagotovi najboljša ocena obsega proizvodnje. Uvoz zadevnega izdelka (razen dimljene postrvi), namenjenega za predelavo, je v vsakem primeru predstavljal manj kot 3 % celotne proizvodnje Unije, izračunano po tej metodologiji, zato uporaba alternativne metodologije, po kateri bi bil izključen iz podatkov Unije o proizvodnji, v nobenem primeru ne bi imela pomembnega vpliva na ta kazalnik škode.
(55)
Različni obseg proizvodnje, izračunan za analizo reprezentativnosti in analize škode, odraža dejstvo, da so med preiskavo prišle na dan natančnejše informacije, medtem ko je analiza reprezentativnosti temeljila na preudarni oceni dokazov prima facie, ki so bili na voljo v času analize reprezentativnosti. Komisija je odgovorila tudi na specifična vprašanja turške vlade glede analize reprezentativnosti s posameznim razkritjem, poslanim 18. decembra 2014, in med zaslišanjem pred pooblaščencem za zaslišanje 8. januarja 2015. Zato se trditev, da je obseg proizvodnje, uporabljen za analizo škode, morda nepravilen zaradi različnih virov za analizo reprezentativnosti in analizo škode, zavrne.
(56)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 123 začasne uredbe, je obseg proizvodnje temeljil na podatkih Zveze evropskih proizvajalcev v akvakulturi (FEAP), ki se zbirajo na podlagi franko ribogojnica in se nanašajo na žive ribe, pridobljene v vsaki državi članici. Delež uvoza, namenjenega za predelavo, je bil dodan k obsegu proizvodnje živih rib Unije na podlagi informacij, zbranih in preverjenih med to preiskavo. Ker se obseg proizvodnje izračuna na osnovi ekvivalenta cele ribe, ni razlike, če se izračuna iz prve oblike prodaje ribe, „tj. živa riba“, ali zadnje možne oblike prodaje ribe, „tj. predelana riba“. Torej, če bi se količina predelanih rib dodala količini živih rib, kot je predlagala zainteresirana stran, bi to povzročilo dvojno štetje. Čeprav je skupni obseg proizvodnje večinoma temeljil na podatkih iz proizvodnje živih rib, da bi se izognili dvojnemu štetju, uporabljena metodologija ni izključevala drugih vrst proizvodnje Unije (proizvodnja svežih, zamrznjenih in dimljenih postrvi ter postrvi v filetih), dejavniki škode pa se nanašajo na celotno industrijo Unije, tj. žive ribe in nadaljnjo predelavo. V nasprotju s trditvijo te zainteresirane strani metodologija, uporabljena za določitev skupnega obsega proizvodnje Unije, torej ni izključevala industrije predelave postrvi. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(57)
V vsakem primeru, tudi če bi se metodologija, ki jo je predlagala zainteresirana stran, sprejela in bi se podatki proizvajalcev Unije, ki so predelovali živo ribo, dodali k podatkom proizvajalcev živih rib v Uniji, ter tudi če bi to povzročilo prekomerno oceno nekaterih dejavnikov škode, kot so obseg proizvodnje, obseg prodaje, proizvodna zmogljivost in zaposlenost, bi rezultati še vedno kazali enake trende za obravnavano obdobje, saj je količina rib, ki jih predela predelovalna industrija, povezana z obsegom proizvodnje živih rib.
(58)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodni izjavi 99 in 100 začasne uredbe potrdita.
2. Potrošnja Unije
(59)
Po začasnem razkritju, kot že omenjeno v uvodni izjavi 48, je ena zainteresirana stran ugovarjala, da je Komisija izključila podatke proizvajalcev Unije, ki so predelovali žive ribe, pridobljene od drugih proizvajalcev živih rib Unije, in vključila le obseg proizvodnje proizvajalcev Unije, ki so žive ribe za nadaljnjo predelavo uvažali. Ta stran je trdila, da bi bila tako celotna potrošnja Unije podcenjena. Po končnem razkritju je ista stran ponovila svoje pripombe brez kakršne koli dodatne utemeljitve, razen hipotetičnega primera v zvezi s tržnimi deleži, pri čemer je trdila, da je metodologija, ki jo Komisija uporablja za določitev potrošnje, notranje nelogična in vodi do precenitve tržnega deleža turškega uvoza.
(60)
Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 52 in 56, industrija predelave rib v Uniji dejansko ni bila izključena iz analize. Kljub temu so bili podatki o proizvodnji določeni na osnovi živih rib in izračunani na osnovi ekvivalenta cele ribe, da bi se izognili dvojnemu štetju. Enak rezultat bi se dobil, če bi se določil celoten obseg proizvodnje na podlagi nadalje predelane postrvi, pretvorjene v ekvivalent cele ribe. Če pa bi se količina predelanih rib dodala količini živih rib, kot je predlagala zainteresirana stran, bi to povzročilo dvojno štetje ter bi posledično umetno povečalo skupni obseg proizvodnje in potrošnje v Uniji. Hkrati bi ti kazalniki, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 57, za obravnavano obdobje vseeno kazali enake trende. Zato so bile te trditve zavrnjene.
(61)
Domnevni vpliv na tržni delež uvoza iz Turčije je obravnavan v uvodni izjavi 64.
(62)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 101 do 105 začasne uredbe potrdijo.
3. Uvoz iz zadevne države
3.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države
(63)
Po dokončnem razkritju je ena zainteresirana stran ugovarjala, da je Komisija izključila podatke proizvajalcev Unije, ki so predelovali žive ribe, pridobljene od drugih proizvajalcev živih rib Unije, in vključila le obseg proizvodnje proizvajalcev Unije, ki so žive ribe za nadaljnjo predelavo uvažali. Ta stran je trdila, da ta metodologija privede do prekomerne ocene tržnega deleža uvoza iz Turčije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 59, razen hipotetičnega primera v zvezi s tržnimi deleži ta stran ni predložila nobenih utemeljitev za svojo trditev.
(64)
Kot je razloženo v uvodni izjavi 60, so bili podatki o proizvodnji določeni na osnovi živih rib in izračunani na osnovi ekvivalenta cele ribe, da bi se izognili dvojnemu štetju. Če bi se količina predelanih rib dodala količini živih rib, kot je predlagala zainteresirana stran, bi to povzročilo dvojno štetje ter posledično prenizko oceno tržnega deleža uvoza iz Turčije. Hkrati bi ti kazalniki, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 57, v obravnavanem obdobju vseeno kazali enake trende. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(65)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 106 do 108 začasne uredbe potrdijo.
3.2 Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen
(66)
Po začasnem razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da se uvoznih cen iz Turčije ne bi smelo določiti na podlagi povprečnih vrednosti, ampak na podlagi sestave vrste izdelka, pri čemer bi imela masa ene določene vrste v tej sestavi velik vpliv na povprečno ceno. Po dokončnem razkritju je ista stran ponovila to pripombo brez dodatne utemeljitve.
(67)
Zdi se primerno, da se za določitev in preverjanje splošnih trendov kazalnikov škode v zvezi s cenami zadevnega izdelka v obravnavanem obdobju, kot zahteva člen 3 osnovne uredbe, uporabi tehtana povprečna uvozna cena, ki se nanaša na zadevni izdelek, kot je opredeljen. Dejansko se podrobni podatki zberejo samo za obdobje preiskave. Zato podatki na ravni vrste izdelka niso na voljo za celotno obravnavano obdobje. V vsakem primeru bi tehtana povprečna uvozna cena omogočila preverjanje trenda, ki velja za zadevni izdelek. Dejstvo, da bi se trend domnevno razlikoval za nekatere vrste izdelkov, ne razveljavi splošnega trenda. Nazadnje, cena je tehtana, da se upošteva masa katere koli vrste izdelka v različnih sestavah.
(68)
Po drugi strani je Komisija za namene ugotavljanja nelojalnega nižanja prodajnih cen v obdobju preiskave, kot je razloženo v uvodnih izjavah 112 in 113 začasne uredbe, uporabila tehtane povprečne prodajne cene za vrsto izdelka vzorčenih proizvajalcev Unije, ki se zaračunavajo nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene višini cen franko tovarna; ter jih primerjala z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za vrsto izdelka iz uvoza zadevnega izdelka od vzorčenih sodelujočih turških proizvajalcev, zaračunanimi prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določenimi na podlagi stroškov, zavarovanja in prevoznine (CIF) z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve in stroške po uvozu.
(69)
Iz zgoraj navedenih razlogov se trditev zavrne.
(70)
Po začasnem razkritju je ista stran podvomila v dejstvo, da Komisija ni opravila nobene prilagoditve za stroške po uvozu. Na podlagi te trditve je Komisija nadalje analizirala razpoložljive informacije in pri tem uporabila povprečne stroške po uvozu, ki jih je imel povezani uvoznik vzorčenega proizvajalca izvoznika.
(71)
Primerjava cen je bila izvedena za vsako posamezno vrsto za transakcije na isti ravni trgovine ter po ustrezni prilagoditvi cen in odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Upoštevajoč prilagoditev, opisano v uvodni izjavi 70, je tehtana povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen uvoza iz zadevne države na trg Unije znašala med 2 % in 16 % (povprečna stopnja nelojalnega nižanja prodajnih cen je bila 6 %).
(72)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 109 do 111 in 114 do 117 začasne uredbe potrdijo.
4. Gospodarski položaj industrije Unije
4.1 Splošne opombe
(73)
Po začasnem razkritju je turška vlada zahtevala, da Komisija predloži informacije o makroekonomskih kazalnikih škode, zbrane zgolj na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Ta zainteresirana stran je po dokončnem razkritju svojo trditev ponovila. Komisija uporablja prakso, pri kateri makroekonomske kazalnike določi in analizira na ravni Unije, ne pa na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Dejansko velja, da - kar zadeva makroekonomske kazalnike - popolni podatki za celotno panogo Unije, ki vključujejo tudi podatke iz vzorčenih podjetij, bolje odražajo položaj v obravnavanem obdobju kot podatki za zgolj za del panoge. Ta zahtevek je bil zato zavrnjen.
(74)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 118 do 122 začasne uredbe potrdijo.
4.2 Makroekonomski kazalniki
4.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(75)
Po začasnem razkritju je, kot že omenjeno v uvodni izjavi 9, ena zainteresirana stran trdila, da je Komisija izključila podatke proizvajalcev Unije, ki so predelovali žive ribe, pridobljene od drugih proizvajalcev živih rib v Uniji, in vključila le obseg proizvodnje proizvajalcev Unije, ki so žive ribe za nadaljnjo predelavo uvažali. Ta stran je trdila, da je bil pri tem celoten obseg proizvodnje Unije ocenjen prenizko.
(76)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 52, je Komisija analizirala celotno industrijo Unije, vključno s proizvajalci žive, sveže, zamrznjene, dimljene postrvi in postrvi v filetih, pri čemer, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 56 in 60, metodologija, ki jo je uporabila Komisija, ni vplivala na podatke o skupnem obsegu proizvodnje v Uniji. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(77)
Turška vlada je ugovarjala, da podatki FEAP vključujejo le podatke 13 držav članic in je zato celoten obseg proizvodnje Unije ocenjen prenizko.
(78)
Podatki FEAP resnično ne zajemajo držav članic, katerih celotni obseg proizvodnje je manj kot 1 000 ton (ekvivalenta cele ribe) na leto, vendar ta izpust glede na majhne količine ni imel pomembnejšega vpliva na ugotovljene trende. Poleg tega ta stran ni dokazala morebitnega učinka vključitve preostalih držav članic v skupne podatke. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(79)
Po dokončnem razkritju je turška vlada trdila, da sta dve državi članici, Bolgarija in Romunija, katerih podatki so bili izključeni, dejansko proizvedli več kot 1 000 ton v letu 2011. Vendar se podatki o obsegu proizvodnje, ki jih je predložila turška vlada, nanašajo predvsem na proizvodnjo velikih amerikank, ki pa niso predmet te preiskave. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(80)
Po začasnem razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da je proizvodna zmogljivost, kot je navedena v uvodni izjavi 124 začasne uredbe, nepravilna, ker je bila izračunana na podlagi nepravilno določenega obsega proizvodnje, kot je navedeno v uvodni izjavi 75. Poleg tega je zainteresirana stran trdila, da stopnja izkoriščenosti zmogljivosti ne bi smela temeljiti na informacijah, ki so jih zagotovili vzorčeni proizvajalci Unije, saj so v vzorcu proizvajalci Unije iz različnih faz proizvodnje, kot je dimljenje, medtem ko naj bi obseg proizvodnje zajemal zgolj žive postrvi. Po končnem razkritju je ta stran trdila, da je uporabljena enačba napačno temeljila na povprečni stopnji izkoriščenosti zmogljivosti vzorčenih proizvajalcev, namesto da bi se po eni strani uporabili podatki za industrijo živih rib ter po drugi strani podatki predelovalne industrije. Stran je nadalje trdila, da tudi podatki predelovalne industrije, ki je kupovala živo postrv v Uniji, niso bili vključeni, kar je domnevno močno vplivalo na določitev skupne proizvodne zmogljivosti Unije. Nazadnje je ta stran trdila, da določitev zmogljivosti ne bi smela v nobenem primeru temeljiti na enačbi, ampak na dejanskih podatkih proizvajalcev Unije.
(81)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 52, 56 in 60, Komisija predelovalne industrije Unije ni izključila iz svoje analize, zato je bila trditev, da je bil obseg proizvodnje nepravilno izračunan, zavrnjena. Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 53, Komisija ni imela na voljo podatkov, ki bi ji omogočili, da izvede segmentirano analizo na podlagi podatkov dveh specifičnih panog. Iz istega razloga določitev zmogljivosti ni mogla temeljiti na dejanskih podatkih več kot 700 malih in srednje velikih proizvajalcev Unije. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 123 in 124 začasne uredbe, je bila stopnja izkoriščenosti zmogljivosti, ki jo je ugotovila Komisija, skladna z obsegom proizvodnje Unije. Zato je bila trditev, da je bila zmogljivost določena na podlagi nepopolnih podatkov za celotno proizvodnjo ter da stopnja izkoriščenosti zmogljivosti ne bi smela temeljiti na podatkih vzorčenih proizvajalcev Unije, prav tako zavrnjena. V vsakem primeru, tudi če bi bila alternativna metodologija za izračun obsega proizvodnje, ki jo je predlagala zainteresirana stran, sprejeta ter bi se podatki predelovalne industrije Unije, ki je pridobivala živo postrv v Uniji, dodali k podatkom proizvajalcev živih rib v Uniji - kar bi povzročilo dvojno štetje, kot je razloženo v uvodni izjavi 56 -, bi bilo gibanje stopnje izkoriščenosti zmogljivosti v obravnavanem obdobju enako. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(82)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 123 do 128 začasne uredbe potrdijo.
4.2.2 Obseg prodaje in tržni delež
(83)
Po začasnem razkritju, kot že omenjeno v uvodni izjavi 9, je ena zainteresirana stran ugovarjala, da je Komisija izključila podatke proizvajalcev Unije, ki so predelovali žive ribe, pridobljene od drugih proizvajalcev živih rib Unije, in vključila le obseg proizvodnje proizvajalcev Unije, ki so žive ribe za nadaljnjo predelavo uvažali. Ta stran je domnevala, da je bil del predelovalne industrije v Uniji tako izključen iz analize. Zato je ta stran trdila, da je bil obseg prodaje industrije Unije ocenjen prenizko, tržni delež, izračunan na tej podlagi, pa napačen. Po končnem razkritju je ista stran ponovila svoje pripombe ter predlagala, naj Komisija uporabi alternativne metodologije, opisane v uvodni izjavi 49, pri čemer ni utemeljila koristi teh metodologij.
(84)
Iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 52, 56 in 60, je bila trditev, da je bil obseg proizvodnje določen nepravilno ter da del industrije Unije v analizi ni bil upoštevan, zavrnjena. Zaradi tega je bila zavrnjena tudi trditev, da sta bila obseg prodaje in tržni delež določena nepravilno. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 53, segmentirana analiza ni bila izvedljiva in je bila zavrnjena. Če pa bi se metodologija za izračun obsega prodaje, ki jo predlaga zainteresirana stran, sprejela, bi to povzročilo dvojno štetje ter posledično prekomerno oceno obsega prodaje in tržnega deleža industrije Unije. Hkrati bi ti kazalniki, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 57, v obravnavanem obdobju vseeno kazali enake trende. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(85)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodni izjavi 129 in 133 začasne uredbe potrdita.
4.2.3 Rast
(86)
Ker ni bilo drugih pripomb, se uvodna izjava 134 začasne uredbe potrdi.
4.2.4 Zaposlenost in produktivnost
(87)
Po začasnem razkritju je, kot že omenjeno v uvodni izjavi 9, ena zainteresirana stran trdila, da je Komisija izključila podatke proizvajalcev Unije, ki so predelovali žive ribe, pridobljene od drugih proizvajalcev živih rib v Uniji, zaradi česar je bila zaposlenost ocenjena prenizko. Po dokončnem razkritju je ta stran trdila, da je uporabljena enačba napačno temeljila na zaposlenosti vzorčenih proizvajalcev, namesto da bi se uporabili podatki teh dveh specifičnih panog. Nadalje je trdila, da podatki predelovalne industrije, ki je kupovala žive postrvi v Uniji, niso bili vključeni, kar naj bi domnevno precej vplivalo na določitev splošne zaposlenosti v Uniji. Nazadnje je ta zainteresirana stran trdila, da določitev zaposlenosti ne bi smela v nobenem primeru temeljiti na enačbi, ampak na dejanskih podatkih proizvajalcev Unije.
(88)
Iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 52, 56 in 60, je bila trditev, da del industrije Unije v analizi ni bil upoštevan, zavrnjena. Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 53, ni bilo na voljo podatkov, ki bi Komisiji omogočili, da izvede segmentirano analizo z uporabo specifičnih podatkov industrije živih rib na eni strani ter predelovalne industrije na drugi strani. Iz istega razloga določitev zaposlenosti ni mogla temeljiti na dejanskih podatkih več kot 700 malih in srednje velikih proizvajalcev Unije. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 136 začasne uredbe, so bili podatki o zaposlenosti, ki jih je ugotovila Komisija, skladni z obsegom proizvodnje Unije. Komisija je namreč pri ugotavljanju podatkov o zaposlenosti upoštevala celotno industrijo Unije, vključno s predelovalno industrijo. Zaradi tega je bil zavrnjena tudi trditev, da je bila zaposlenost ugotovljena napačno. V vsakem primeru, tudi če bi se alternativna metodologija za izračun obsega proizvodnje, ki jo predlaga zainteresirana stran, sprejela ter bi se podatki predelovalne industrije Unije, ki pridobiva žive postrvi v Uniji, dodali k podatkom proizvajalcev živih rib v Uniji - kar bi povzročilo dvojno štetje, kot je razloženo v uvodni izjavi 56 -, bi razvoj zaposlenosti v obravnavanem obdobju kazal enake trende. Ta ugovor je bil zato zavrnjen.
(89)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 135 do 137 začasne uredbe potrdijo.
4.3 Mikroekonomski kazalniki
4.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
(90)
Po začasnem razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da prodajne cene Unije ne bi smele biti določene na podlagi povprečnih vrednosti, ampak na podlagi vrste izdelka, saj bi vrsta izdelka in masa ene določene vrste zadevnega izdelka v tej sestavi imela velik vpliv na povprečno prodajno ceno. Po dokončnem razkritju je ista stran ponovila pripombe brez nadaljnje utemeljitve.
(91)
Vendar je bila po analogiji iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah 67 in 68, ta trditev zavrnjena.
(92)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 140 do 142 začasne uredbe potrdijo.
4.3.2 Stroški dela
(93)
Ker pripomb ni bilo, se uvodni izjavi 143 in 144 začasne uredbe potrdita.
4.3.3 Zaloge
(94)
Ker ni bilo pripomb, se uvodna izjava 145 začasne uredbe potrdi.
4.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(95)
Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 146 do 151 začasne uredbe potrdijo.
5. Sklep o škodi
(96)
Na podlagi zgornje analize zadevnih makroekonomskih in mikroekonomskih dejavnikov ter v odsotnosti drugih pripomb, se sklepi iz uvodnih izjav 152 do 155 začasne uredbe, da je celotna industrija Unije, vključno z vsemi fazami in vrstami proizvodnje (proizvodnja živih, svežih, zamrznjenih in dimljenih postrvi ter postrvi v filetih), utrpela znatno škodo v smislu člena 8(4) osnovne uredbe, potrdijo.
E. VZROČNA ZVEZA
1. Učinki subvencioniranega uvoza
(97)
Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 157 do 161 začasne uredbe potrdijo.
2. Učinki drugih dejavnikov
2.1 Uvoz iz tretjih držav
(98)
Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 162 do 165 začasne uredbe potrdijo.
2.2 Izvoz industrije Unije
(99)
Ker pripomb ni bilo, se uvodni izjavi 166 in 168 začasne uredbe potrdita.
2.3 Razvoj potrošnje
(100)
Ker pripomb ni bilo, se uvodni izjavi 169 in 170 začasne uredbe potrdita.
2.4 Konkurenca z drugimi vrstami rib
(101)
Po začasnem razkritju so nekatere zainteresirane strani ponovile svojo trditev, da je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila konkurenca drugih vrst rib. Strani navajajo študije (11), ki domnevno kažejo, da so druge vrste rib na nemškem trgu konkurenčne šarenki porcijske velikosti. Zadevne strani so prav tako trdile, da poleg domnevno konkurenčnih velikih amerikank, lososa in vitkih somov, konkurenco predstavljajo tudi trska, navadni jezik, skuša in rdeči okun, kar škoduje industriji Unije.
(102)
Zgoraj omenjene študije, na katere so se sklicevale zadevne strani, ne dajejo nobenih prepričljivih dokazov glede nemškega trga ali trga Unije kot celote, ki bi podprli njihove trditve. Te trditve so bile prav tako v nasprotju z dejstvom, da se je v obravnavanem obdobju uvoz amerikanke iz Turčije povečal tako glede tržnega deleža kot obsega prodaje v Uniji.
(103)
Domnevna konkurenca drugih vrst rib ne more v nobenem primeru razložiti splošnega gospodarskega in finančnega poslabšanja industrije Unije ter zlasti izgube tržnega deleža v primerjavi z uvozom iz Turčije, ki se je v obravnavanem obdobju povečal.
(104)
Na podlagi navedenega so bile trditve v zvezi s tem zavrnjene.
(105)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 171 do 175 začasne uredbe potrdijo.
2.5 Upravna in regulativna bremena, geografske omejitve
(106)
Po začasnem razkritju so nekatere zainteresirane strani ponovile trditev, da se pri analizi ni upošteval negativen učinek upravnega bremena v državah članicah.
(107)
Upravno in regulativno breme, vključno z domnevnimi omejitvami pri uporabi nekaterih geografskih območij, ki so na voljo za akvakulturo, v državah članicah, kot možen drugi dejavnik, ki povzroča škodo industriji Unije, se je obravnaval v uvodnih izjavah 176 do 178 začasne uredbe. Zadevne strani niso nadalje utemeljile svoje trditve ali predložile dodatnih informacij v zvezi s tem. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(108)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 176 do 178 začasne uredbe potrdijo.
2.6 Cenovni pritisk, ki ga izvajajo veliki trgovci na drobno
(109)
Po začasnem razkritju so nekatere zainteresirane strani ponovile trditev, da se pri analizi ni upošteval negativen vpliv cenovnega pritiska in velike pogajalske moči maloprodajnega sektorja.
(110)
Cenovni pritisk in pogajalska moč maloprodajnega sektorja kot možna druga dejavnika, ki sta povzročila škodo industriji Unije, sta obravnavana v uvodnih izjavah 179 do 181 začasne uredbe. Zadevne strani niso nadalje utemeljile svoje trditve ali predložile dodatnih informacij v zvezi s tem. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(111)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 179 do 181 začasne uredbe potrdijo.
2.7 Prevelike naložbe, finančni stroški, nihanja menjalnih tečajev in izredne izgube, povezane s sodnimi postopki
(112)
Po začasnem razkritju so nekatere zainteresirane strani ponovile svojo trditev, da pri analizi ni bil upoštevan negativni vpliv številnih drugih dejavnikov na posamezne proizvajalce Unije, kot so domnevne prevelike naložbe, okoljska vprašanja in sodni postopki.
(113)
Ti dejavniki so se obravnavali v uvodnih izjavah 182 do 186 začasne uredbe. Zadevne strani niso nadalje utemeljile svoje trditve ali predložile dodatnih informacij v zvezi s tem. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(114)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 182 do 186 začasne uredbe potrdijo.
3. Sklep o vzročni zvezi
(115)
Na podlagi zgoraj navedenega in ker ni bilo nobenih drugih pripomb, se potrdijo uvodne izjave 187 do 189 začasne uredbe, v katerih je navedeno, da je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil subvencioniran uvoz ter da noben drug dejavnik, analiziran posamezno ali skupaj, ni prekinil te vzročne zveze.
F. INTERES UNIJE
1. Interes industrije Unije
(116)
Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 191 do 194 začasne uredbe potrdijo.
2. Interes nepovezanih uvoznikov
(117)
Po uvedbi začasnih ukrepov sta se javila dva dodatna uvoznika, ki sta trdila, da bi uvedba dajatev za postrvi iz Turčije nanju negativno vplivala. Vendar ti strani svojih trditev nista utemeljili. Zato je bila ta trditev zavrnjena.
(118)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodni izjavi 195 in 198 začasne uredbe potrdita.
3. Interes uporabnikov, potrošnikov, dobaviteljev
(119)
Ker pripomb ni bilo, se uvodne izjave 199 do 203 začasne uredbe potrdijo.
4. Sklep o interesu Unije
(120)
Na podlagi navedenega in ker ni bilo drugih pripomb, se potrdi uvodna izjava 204 začasne uredbe, da ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz Turčije ne bi bila v interesu Unije.
G. IZRAVNALNI UKREPI
(121)
Glede na sklepe Komisije o subvencioniranju, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti dokončne izravnalne ukrepe za preprečitev, da bi subvencionirani uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
1. Stopnja odprave škode (stopnja škode)
(122)
Ob upoštevanju prilagoditve, opisane v uvodnih izjavah 70 in 71, so bile stopnje škode popravljene, kot je opisano v uvodni izjavi 127.
(123)
Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 206 do 217 začasne uredbe potrdijo.
2. Dokončni ukrepi
(124)
Glede na zgoraj navedeno in v skladu s členom 15 osnovne uredbe bi bilo treba uvesti dokončne izravnalne dajatve v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 15(1) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in subvencijske stopnje. Višino dajatve bi bilo treba določiti na ravni nižjih subvencijskih stopenj in stopenj škode.
(125)
Ob upoštevanju visoke stopnje sodelovanja turških proizvajalcev izvoznikov je bila dajatev, ki velja za „vsa druga podjetja“, določena na ravni najvišje dajatve, ki bo uvedena za vzorčena podjetja ali podjetja, ki sodelujejo v preiskavi. Dajatev, ki velja za „vsa druga podjetja“, se bo uporabljala za podjetja, ki v preiskavi niso sodelovala.
(126)
Za sodelujoča nevzorčena turška podjetja iz Priloge je dokončna stopnja dajatve določena na stopnji tehtanega povprečja stopenj vzorčenih podjetij.
(127)
Na podlagi navedenega bi morale biti stopnje dokončnih izravnalnih dajatev, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carinske dajatve, naslednje:
Družba
Subvencijska stopnja
Stopnja škode
Izravnalna dajatev
GMS
6,9 %
24 %
6,9 %
Kilic
9,5 %
37 %
9,5 %
Özpekler
6,7 %
22 %
6,7 %
Ternaeben
8,0 %
17 %
8,0 %
Druga sodelujoča podjetja
7,6 %
23 %
7,6 %
Vsa druga podjetja
9,5 %
37 %
9,5 %
(128)
Zgoraj navedeni izravnalni ukrepi se določijo v obliki dajatev ad valorem, tj. sorazmerno z vrednostjo uvoza.
(129)
Stopnje izravnalnih dajatev za posamezna podjetja, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so odražale položaj teh podjetij, ki je bil ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevni državi in so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe.
(130)
Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katero koli drugo podjetje, ki ni posebej navedeno v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“.
(131)
Podjetje lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj izravnalnih dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (12). Zahtevek mora vsebovati vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost podjetja do stopnje dajatve, ki se zanj uporablja. Če sprememba imena podjetja ne vpliva na upravičenost podjetja do stopnje dajatve, ki se zanj uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena.
(132)
Da se zagotovi ustrezno izvrševanje izravnalnih dajatev, bi bilo treba preostalo dajatev za vsa druga podjetja uporabljati ne samo za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, ampak tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.
3. Zaveze
(133)
Po razkritju začasne uredbe je 15 proizvajalcev izvoznikov ponudilo cenovne zaveze v skladu s členom 13 osnovne uredbe.
(134)
Komisija je pozorno preučila te ponudbe v luči posebnega okvira odnosov s Turčijo. Vendar je Komisija menila, da takšne zaveze ne bi bile smiselne v sedanjem postopku. To je zaradi visokega števila predstavitev zadevnega proizvoda, precejšnjih cenovnih razlik med različnimi predstavitvami zadevnega proizvoda in tveganja navzkrižne kompenzacije zaradi prodaje drugih proizvodov istim strankam.
(135)
Po dokončnem razkritju je ena zainteresirana stran (Egejsko združenje izvoznikov) trdila, da razlogi, zaradi katerih te zaveze naj ne bi bile smiselne, niso točni. Prvič, trdila je, da je število predstavitev omejeno, da so jasno opredeljene s kodami TARIC, poleg tega je po potrebi nekatere predstavitve mogoče združiti v skupine; drugič, da obstoj velikih razlik v cenah med različnimi predstavitvami ne bi onemogočil zavez, ker bi se za različne predstavitve lahko določile različne minimalne uvozne cene, in nazadnje, da so bile v preteklosti podobne zaveze že sprejete za druge izdelke iz rib (losos) (13).
(136)
Prvič, vzorčeni proizvajalci izvozniki, ki so ponudili zaveze in za katere je imela Komisija na voljo podrobne informacije, so med obdobjem preiskave izvažali sedem različnih predstavitev zadevnega izdelka. Takšnih predstavitev ni mogoče jasno opredeliti z oznakami TARIC. Poleg tega lahko vsako združevanje predstavitev z različnimi cenami povzroči navzkrižno kompenzacijo med minimalnimi uvoznimi cenami različnih predstavitev. Drugič, če bi se visoko število proizvajalcev izvoznikov in predstavitev, skupaj z znatnimi cenovnimi razlikami med predstavitvami, ublažilo z večjim številom minimalnih uvoznih cen, kot predlaga zainteresirana stran, bi to še dodatno otežilo spremljanje zavez. Tretjič, zmanjšanje tveganja navzkrižne kompenzacije s stalnim spremljanjem klavzule o prepovedi prodaje drugih izdelkov isti stranki bi zahtevalo nesorazmerno porabo sredstev in je zato nepraktično. Končno, kar zadeva losos, so se zaveze, sprejete v tistem času, izkazale za nepraktične, kar kažejo številni umiki med veljavnostjo ukrepov. Iz zgornjih razlogov se trditve, da so zaveze v tem primeru smiselne, zavrnejo.
(137)
Zato so bile ponujene cenovne zaveze zavrnjene.
4. Dokončno pobiranje začasnih dajatev
(138)
Ob upoštevanju ugotovljenih subvencijskih stopenj in ravni škode, povzročene industriji Unije, bi bilo treba dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno izravnalno dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo. Varščine, ki presegajo dokončne stopnje izravnalne dajatve, bi bilo treba sprostiti.
(139)
Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (14) -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz šarenke (Oncorhynchus mykiss):
-
žive mase 1,2 kg ali manj posamezno ali
-
sveže, ohlajene, zamrznjene in/ali dimljene:
-
v obliki cele ribe (z glavo), s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1,2 kg ali manj posamezno, ali
-
brez glave, s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1 kg ali manj posamezno, ali
-
v obliki filetov mase 400 g ali manj posamezno,
trenutno uvrščene pod oznake KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 in ex 0305 43 00 (oznake TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 in 0305430011) ter s poreklom iz Turčije.
2. Stopnje dokončne izravnalne dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedena podjetja, so:
Podjetje
Izravnalna dajatev
Dodatna oznaka TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
6,9 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
6,7 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
8,0 %
B967
Podjetja s seznama v Prilogi
7,6 %
Vsa druga podjetja
9,5 %
B999
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo relevantne veljavne določbe o carinskih dajatvah.
Člen 2
Zneski, zavarovani z začasnimi izravnalnimi dajatvami v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1195/2014, se dokončno poberejo. Položene varščine, ki presegajo dokončne stopnje izravnalne dajatve, se sprostijo.
Člen 3
Kadar novi proizvajalec izvoznik iz Turčije Komisiji predloži zadostne dokaze, da:
-
izdelka iz člena 1(1) v obdobju preiskave (od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013) ni izvažal v Unijo,
-
ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem v Turčiji, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo,
-
je zadevni izdelek dejansko izvažal v Unijo po obdobju preiskave, na katerem temeljijo ukrepi, ali je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da izvozi znatno količino zadevnega izdelka v Unijo,
se člen 1(2) lahko spremeni tako, da se novi proizvajalec izvoznik doda na seznam sodelujočih družb, ki niso bile vključene v vzorec in za katere velja tehtana povprečna stopnja dajatve v višini 7,6 %.
Člen 4
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 26. februarja 2015