PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/83
ze dne 21. ledna 2015
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V návaznosti na antidumpingové šetření („původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1187/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky („Číny“).
(2)
Uložená opatření měla podobu valorické celní sazby ve výši 39,7 %, s výjimkou společností Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) a Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(4)
Žádost podala společnost Ajinomoto Foods Europe SAS (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem glutamátu sodného v Unii, a představuje tudíž 100 % celkové výroby glutamátu sodného v Unii.
(5)
Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 29. listopadu 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení“).
4. Souběžné antidumpingové šetření
(7)
Souběžně, ke stejnému datu Komise oznámila zahájení antidumpingového šetření podle článku 5 základního nařízení, pokud jde o dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie (5).
(8)
V rámci uvedeného šetření uložila Komise v srpnu 2014 nařízením (EU) č. 904/2014 (6) prozatímní antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (prozatímní nařízení). Prozatímní opatření byla uložena na šest měsíců.
(9)
Uvedená dvě souběžná šetření se zabývala stejným obdobím (přezkumného) šetření a stejným posuzovaným obdobím, jak jsou definována v 10. bodě odůvodnění.
5. Šetření
Příslušná období, na něž se vztahují šetření v rámci přezkumu
(10)
Šetření o pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy proběhlo v období od 1. října 2012 do 30. září 2013 („období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. dubna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“) (7).
Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce dotčené země vývozu.
(12)
Zúčastněným stranám byla dána možnost předložit písemné stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(14)
Pokud jde o vyvážející výrobce v Číně, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Vzhledem k tomu, že požadované informace Komisi poskytli pouze dva vyvážející výrobci v Číně, nebyl výběr vzorků považován za nezbytný.
(15)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby se přihlásili a poskytli informace, jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení.
(16)
Odpovědělo čtrnáct dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.
Dotazníky a ověřování
(17)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(18)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku, jedinému výrobci v Unii zařazeným do vzorku a 33 zjištěným uživatelům v Unii.
(19)
Odpovědi na dotazník obdržela Komise od jediného výrobce v Unii, od jedné obchodní společnosti a od pěti uživatelů. Na dotazník neodpověděl žádný z čínských vyvážejících výrobců.
(20)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobce v Unii
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francie
Uživatelé
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemsko
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemsko
Poskytování informací
(21)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit, aby konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstalo zachováno. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Jejich námitky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(22)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu je totožný s výrobkem, na nějž se vztahovalo původní šetření, totiž glutamát sodný pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 („dotčený výrobek“). Glutamát sodný je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa, ve směsích koření a v hotových jídlech. Glutamát sodný se používá rovněž v chemickém průmyslu pro nepotravinářské účely, například jako součást detergentů. Vyrábí se v podobě bílých, různě velikých krystalů bez zápachu. Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 g po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Ve vlastnostech glutamátu sodného však nejsou rozdíly, které by vyplývaly z velikosti balení či stupně čistoty.
(23)
Glutamát sodný se vyrábí hlavně fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
(24)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v dotčené zemi, glutamát sodný vyráběný a prodávaný výrobci Unie na trhu Unie a glutamát sodný vyráběný a prodávaný na trzích dvou potenciálních srovnatelných zemí Thajska a Indonésie stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejné základní použití.
(25)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(26)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo opětovnému výskytu.
(27)
Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, přestože byly dotazníky zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorků, žádný z nich neodpověděl na dotazník a při šetření nespolupracoval. Proto bylo potřeba využít dostupných údajů, které jsou k dispozici v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(28)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci byli vyrozuměni o této skutečnosti a rovněž o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřili. Komise žádná stanoviska neobdržela.
(29)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení byla níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu založena na dostupných skutečnostech, zejména na informacích v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a dostupných statistikách, konkrétně na údajích Eurostatu a databáze čínského vývozu.
2. Dumpingový dovoz v průběhu období přezkumného šetření
a) Srovnatelná země
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem byla vybrána třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(31)
V oznámení o zahájení šetření Komise informovala zúčastněné strany o tom, že má v úmyslu jako možné vhodné srovnatelné země navrhnout Thajsko a Indonésii, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. Thajsko bylo jako vhodná srovnatelná země použito v původním šetření (8). Indonésie byla v současném šetření navržena vzhledem ke skutečnosti, že - jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění - bylo ke stejnému datu jako současný přezkum před pozbytím platnosti souběžně zahájeno antidumpingové šetření dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Indonésie (9). Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Thajsko není vhodnou srovnatelnou zemí, neboť jeden spolupracující thajský výrobce patří do stejné skupiny společností jako žadatel. Dalším argumentem bylo, že na thajském trhu je slabá konkurence a že domácí prodej v Thajsku sestává především z malých balení na maloobchodní úrovni, zatímco vývoz z Číny do Unie má údajně podobu velkých pytlů či balení pro průmyslové použití.
(32)
Komise požádala více než pět známých výrobců obdobného výroku v Thajsku o informace. Jen jeden výrobce v Thajsku reagoval a dotazník zodpověděl. Tento výrobce patřil ke stejné skupině jako žadatel. V rozporu s tím, co tvrdila jedna ze zúčastněných stran, náležitost ke stejné skupině jako žadatel automaticky neznamená, že běžná hodnota není spolehlivá. Dotčená zúčastněná strana nevysvětlila, jak by tento vztah mohl ovlivňovat běžnou hodnotu na domácím trhu v Thajsku. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(33)
Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Thajsku má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti i stejné základní konečné uživatele jako výrobek vyráběný a vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Výrobní procesy v Číně byly navíc podobné procesům na thajském trhu. V Thajsku navíc panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Oproti tomu, co bylo tvrzeno, navíc šetření ukázalo, že domácí prodej v Thajsku probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni. Argument, že by Thajsko z těchto důvodů jakožto srovnatelná země nebylo vhodnou volbou, je proto třeba zamítnout.
(34)
Indonéští vyvážející výrobci souhlasili s tím, aby byly jejich údaje, které poskytli v souvislosti se souběžným šetřením zmíněným v 7. bodě odůvodnění, použity pro účely současného šetření před pozbytím planosti. Jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že glutamát sodný vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indonésii má stejné základní technické, fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní konečné uživatele, jako výrobky vyráběné a vyvážené čínskými vyvážejícími výrobci do Unie. Na základě dostupných informací se navíc výrobní procesy v Číně podobaly procesům na indonéském trhu. V Indonésii kromě toho panovala značná konkurence, kterou tvořilo několik domácích výrobců a dovoz ze třetích zemí, mimo jiné z Číny. Vyšetřováním se navíc zjistilo, že domácí prodej v Indonésii probíhá jak ve velkých objemech, tak na maloobchodní úrovni.
(35)
Z výše uvedeného vyplývá, že obě země, tedy Thajsko i Indonésie, jsou potenciálně vhodné jako srovnatelné země. Protože však byla úroveň podrobných údajů, které dali k dispozici indonéští vyvážející výrobci a jež byly předmětem souběžného šetření podstatně vyšší, než úroveň údajů od jediného spolupracujícího výrobce v Thajsku, domnívala se Komise, že je rozumnější zvolit jako vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení Indonésii.
b) Běžná hodnota
(36)
Informace od spolupracujících výrobců v Indonésii byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce v Číně.
(37)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje pro každého spolupracujícího výrobce v Indonésii během období přezkumného šetření reprezentativní. Objem domácího prodeje se považoval za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz v průběhu období šetření do Unie. Bylo zjištěno, že domácí prodej v Indonésii byl u každého z výrobců reprezentativní. Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.
(38)
Jelikož bylo zjištěno, že se domácí prodej uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné domácí ceně, která byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje za období přezkumného šetření.
c) Vývozní cena
(39)
Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, musela vývozní cena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů.
(40)
Vývozní cena byla tedy stanovena ze statistik, konkrétně ze statistik Eurostatu a vypočtena na základě váženého průměru.
d) Srovnání a úpravy
(41)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu, zohledňující úpravy běžné hodnoty indonéských vyvážecích výrobců, jak bylo stanoveno v souběžném šetření uvedeném ve 41. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(42)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že čínští vyvážející výrobci mají oproti thajským výrobcům komparativní cenové výhody, pokud jde o výrobní proces (vertikální integrace), vývoj cen surovin a spotřebu energií. Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. Pokud jde o Indonésii a jak je popsáno ve 34. bodě odůvodnění, výrobní procesy glutamátu sodného v Číně jsou ve srovnání s indonéským trhem podobné. Je třeba poznamenat, že všichni výrobci glutamátu sodného na světě používají podobné výrobní metody. Glutamát sodný se vyrábí fermentací různých cukernatých surovin (kukuřičného škrobu, tapiokového škrobu, cukrového sirupu, melasy z cukrové třtiny a řepné melasy).
e) Dumpingové rozpětí
(43)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že vývoz z Číny probíhal především ve velkých objemech, zatímco domácí prodej v Thajsku měl hlavně podobu maloobchodního prodeje. Uvádělo se tedy, že by dumpingové rozpětí mělo být vypočítáno pouze na základě prodeje ve velkých objemech. Jelikož žádný z čínských vyvážejících výrobců nespolupracoval, nebyly k dispozici žádné informace, pokud jde o podmínky prodeje, úrovně obchodu či balení čínského vývozu.
(44)
Jelikož byla jako srovnatelná země vybrána Indonésie, nebyl tento argument relevantní. V každém případě, bez ohledu na to, zda byl maloobchodní prodej zahrnut či nikoliv, vyplynuly ze srovnání ve všech případech značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(45)
Komise navíc vypočetla dumpingová rozpětí na základě běžné hodnoty stanovené ve srovnatelné zemi. Z tohoto srovnání vyplynula značná dumpingová rozpětí, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění.
(46)
Komise srovnala vážný průměr běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání u jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. Místo toho bylo při srovnání nutné vycházet ze statistických údajů vývozní ceny, jak je vysvětleno ve 39. a 40. bodě odůvodnění.
(47)
Na základě toho činí ve všech případech vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením více než 25 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
a) Předběžná poznámka
(48)
V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: objem a ceny dumpingového vývozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.
b) Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(49)
Navzdory zavedeným opatřením se objem dovozu z Číny v posuzovaném období zvýšil o 65 %, což odpovídá zvýšení podílu na trhu o 68 %, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění. I přes relativní zvýšení však objem čínského vývozu i podíl na trhu v absolutních hodnotách zůstaly v celém posuzovaném období nízké.
(50)
Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců byly vývozní ceny stanoveny na základě údajů Eurostatu. Průměrné dovozní ceny z Číny se postupně od FR2010/2011 až do období přezkumného šetření snižovaly, a to celkově o 20 % za posuzované období, jak je stanoveno v 84. bodě odůvodnění. V období přezkumného šetření byly tyto ceny shledány jako dumpingové. Bylo zjištěno, že bez antidumpingových cel by představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie ve výši 10 %.
c) Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(51)
Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně byly stanoveny na základě informací poskytnutých žadatelem. Jelikož tyto údaje nebyly veřejně k dispozici, Komise je ověřila s dalšími veřejně dostupnými zdroji, mimo jiné s údaji z novinových článků, jež byly obsaženy ve spisu zpřístupněném pro kontrolu zúčastněnými stranami. Na základě těchto údajů je Čína největším výrobcem glutamátu sodného, jehož roční výrobní kapacita i roční výroba se během posuzovaného období zvýšily. V roce 2012 činila výrobní kapacita glutamátu sodného kolem 3,5 až 4 miliony tun a výroba glutamátu sodného tamtéž se pohybovala od 2,5 do 3 milionů tun. Volná kapacita v roce 2012 v regionu tedy činila 600 000 až 900 000 tun.
(52)
Podle stejného zdroje se budou výrobní kapacita a výroba glutamátu sodného v Číně ještě do roku 2017 i dále zvyšovat, jelikož poptávka po tomto výrobku v Číně roste.
(53)
V roce 2011 čínská vláda prostřednictvím ministerstva průmyslu a informačních technologií zahájila všeobecnou politiku, jejímž cílem je odstranit zastaralé a neefektivní výrobní technologie. Toto opatření se v Číně týká 19 klíčových výrobních odvětví, mimo jiné i výroby glutamátu sodného. Výsledkem toho bylo značné snížení počtu výrobců glutamátu sodného v Číně. Na základě těchto skutečností jedna zúčastněná strana tvrdila, že se výrobní kapacita zřejmě nezvýšila. Šetřením se na základě informací uvedených v žádosti a v novinových článcích zjistilo, že svou kapacitu zvýšily větší společnosti. Kapacita pro výrobu glutamátu sodného v Číně se v důsledku toho zvýšila, a argument dotčené strany je tedy třeba zamítnout.
(54)
Na základě informací, které poskytl žadatel, se navíc v Číně v posledních letech značně zvýšily zásoby glutamátu sodného a jejich množství odpovídalo dvojnásobku spotřeby Unie za období přezkumného šetření. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že informace o údajných nadměrných zásobách nejsou uvedeny v nedůvěrné verzi spisu, a zúčastněné strany by je tak nemohly ověřit, a neměly by proto být brány v potaz. Dále se tvrdilo, že nadbytečné zásoby nevypadají vzhledem ke snižování výrobních kapacit čínskou vládou pravděpodobně. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana neposkytla žádné důkazy, které by její tvrzení podpořily. Jak je již uvedeno v 27. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení nezbytné využít dostupných údajů. Podle čl. 19 odst. 3 základního nařízení navíc nemusí Komise zohlednit informace předložené důvěrně v případě, že není poskytnuto žádné smysluplné nedůvěrné shrnutí; nepředložení takového shrnutí ale nevede k automatickému odmítnutí důvěrně poskytnutých informací. Přestože nebylo možné prověřit všechny prvky obsažené v žádosti, včetně informací o čínských zásobách, byly v tomto případě poskytnuté informace nicméně považovány za rozumné a správné, jelikož byly v souladu s informacemi poskytnutými žadatelem, u nichž ověření možné bylo. Dále vzhledem k tomu, že se celková výrobní kapacita v Číně zvýšila, jak je popsáno v 51. bodě odůvodnění, nebyla existence nadměrných zásob jediným prvkem na podporu závěru, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou. Komise navíc vždy, kdy to bylo možné, ověřovala s pomocí dalších dostupných zdrojů, jako jsou články z novin, a informace používala, jen pokud měla dostatečnou jistotu, že jsou rozumné a uspokojivě spolehlivé. Proto by toto tvrzení mělo být zamítnuto.
(55)
V návaznosti na poskytnutí informací stejná zúčastněná strana tvrdila, že Komise zřejmě při svých zjištěních vycházela nikoliv z dostupných údajů, jak vyžaduje čl. 11 odst. 3 antidumpingové dohody WTO (10), nýbrž z pouhých domněnek. Tato strana znovu zopakovala svá tvrzení, pokud jde o údajné snižování kapacity a volné kapacity v Číně.
(56)
Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, nikdo z čínských vyvážejících výrobců při vyšetřování nespolupracoval a Komise tedy byla nucena vycházet v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů. Jak je popsáno také výše ve 29. a 51. bodě odůvodnění, byly použity především informace poskytnuté žadatelem v jeho žádosti, které byly náležitě prověřeny, pokud to bylo možné. Jelikož šlo o jediné dostupné informace, bylo tvrzení, že šlo o pouhé domněnky, odmítnuto.
(57)
Byly posouzeny také informace, které poskytla dotčená zúčastněná strana. Pokud však jde o dostupnou kapacitu a volnou kapacitu v Číně, byly informace poskytnuté zúčastněnou stranou rozporuplné. V rozporu s tím, co uvedená strana tvrdila, například z údajů připojených k jejímu podání vyplývá, že v Číně došlo ke zvýšení výrobní kapacity glutamátu sodného a nikoliv k jejímu snížení. To je v souladu se zjištěními Komise uvedenými výše v 53. bodě odůvodnění. Tvrzení této strany, že se kapacita v Číně pravděpodobně sníží, bylo proto zamítnuto.
(58)
Závěrem tedy je, že čínští vyvážející výrobci disponují značnou volnou kapacitou, která bude v případě, že antidumpingová opatření pozbydou platnosti, pravděpodobně využívána k významnému dalšímu vývozu do Unie, jak je vysvětleno dále v 61. a 62. bodě odůvodnění.
d) Atraktivita trhu Unie
(59)
Během posuzovaného období putovala na trh Unie díky zavedeným opatřením pouze malá část čínského vývozu. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Unie pro čínské vyvážející výrobce nebude atraktivním trhem, neboť se očekává, že poptávka po glutamátu sodném v Asii i v dalších rozvíjejících se ekonomikách, včetně Číny, poroste. Tato strana dále tvrdila, že vzhledem komu, že výše prodejních cen z Číny do dalších třetí zemí bude zřejmě průměrně vyšší nebo podobná výši cen čínského vývozu do Unie, neměli by čínští vyvážející výrobci motivaci zvyšovat svůj vývoz na trh Unie.
(60)
I když se šetřením zjistilo, že ceny čínského vývozu do třetích zemí jsou průměrně o něco vyšší než vývozní ceny do Unie, může tomuto tak být proto, že čínští vyvážející výrobci snížili své vývozní ceny do Unie kvůli zavedeným antidumpingovým opatřením. Nemusí to tedy nutně nezbytně naznačovat možnou výši cen v případě, že opatření pozbydou platnosti. Čínští vyvážející výrobci by naopak vzhledem k výši platných antidumpingových cel mohli zvýšit své vývozní ceny, stále při tom zůstat na dumpingové úrovni a podbízet se vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
(61)
I když se očekává, že spotřeba v Číně, na trzích ve zbytku Asie i dalších rozvíjejících se trzích poroste, naznačuje úroveň nadměrné výrobní kapacity Číny silnou pobídku k hledání alternativních trhů, které by tuto nadměrnou kapacitu absorbovaly.
(62)
Komise také v návaznosti na souběžná antidumpingová a antisubvenční šetření vedená orgány Spojených států amerických proti Číně v souvislosti s glutamátem sodným brala v úvahu možné uložení opatření proti čínskému vývozu tohoto výrobku do USA. Orgány USA uložily antidumpingová opatření dne 26. listopadu 2014. Čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům byly uloženy individuální sazby ve výši 20,09 %, zatímco zbytkové clo bylo stanoveno ve výši 39,03 %. Přístup na trh Spojených států pro čínské vývozce tak bude pravděpodobně omezen a velké množství čínského glutamátu sodného může být přesměrováno na trh Unie, zejména pokud by zároveň pozbyla platnost opatření Unie. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že v roce 2013 bylo do Spojených států z Číny dovezeno 26 600 tun glutamátu sodného, což odpovídá značné části spotřeby Unie za období přezkumného šetření.
(63)
Průměrná cena výrobního odvětví Unie i průměrná dovozní cena indonéských vyvážejících výrobců do Unie, jak byly zjištěny v souběžném šetření zmíněném v 61. a 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly navíc vyšší jak ve srovnání s průměrnými čínskými dovozními cenami do Unie bez antidumpingových cel, tak s průměrnými čínskými dovozními cenami do dalších třetích zemí. Tato analýza byla vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců založena na dostupných informacích, tj. na databázi čínského vývozu. Z tvorby cen čínských vývozců vyplývá, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stala by se Unie pro čínské vývozce atraktivním trhem, jelikož by mohli ceny svého vývozu do Unie zvýšit.
(64)
Zvyšující se podíl čínského dovozu na trhu i přes platná opatření rovněž dokládá, že se čínští vyvážející vývozci o trh Unie dále zajímají. Trh EU s glutamátem sodným podle zjištěných úrovní cen skutečně nadále zůstává pro čínský vývoz atraktivní. Budou-li opatření zrušena, tento zájem se pravděpodobně ještě zvýší.
(65)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací zopakovala svá tvrzení týkající se zvýšení domácí poptávky po glutamátu sodném v Číně, nízkých objemů vývozu z Číny do Unie, jeho podíl na trhu a vyšší ceny čínského glutamátu sodného oproti ostatním třetím zemím dovážejícím do Unie. Tato strana uvedla, že tyto prvky nebyly v analýze Komise zohledněny.
(66)
Zaprvé je nepodložené tvrzení, že nebyl zohledněn vývoj čínské výrobní a volné kapacity, rostoucí poptávka po glutamátu sodném v Číně, nízký objem vývozu z Číny do Unie a jeho podíl na trhu, jak je popsáno ve 49. bodě odůvodnění, ani výše cen čínského vývozu do Unie a třetích zemí. Tyto prvky ve skutečnosti analyzovány byly, jak je popsáno výše ve 49. a 64. bodě odůvodnění, a zúčastněným stranám byly sděleny příslušné závěry. Zadruhé dotčená strana neposkytla kromě zjištění Komise během šetření na podporu svých tvrzení žádné nové důkazy.
(67)
Dotčená strana navíc zpochybnila posouzení Komise uvedené v 62. bodě odůvodnění, že by čínský vývoz mohl být přesměrován ze Spojených států do Unie kvůli antidumpingovým opatřením uloženým orgány Spojených států na dovoz glutamátu sodného z Číny do Spojených států.
(68)
Jak již však bylo vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, má se zato, že pokud by antidumpingová opatření Unie pozbyla platnost, byl by čínský vývoz glutamátu sodného vzhledem k antidumpingovým opatřením uloženým na čínský vývoz Spojenými státy pravděpodobně přesměrován na trh Unie.
(69)
Tvrzení této strany v daném ohledu proto je proto třeba odmítnout.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(70)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s významným dumpingovým rozpětím. Vzhledem ke zjištěním ohledně dostupnosti značné volné výrobní kapacity v Číně a k pravděpodobnosti, že by vývoz byl přesměrován na trh Unie ve značném množství a za dumpingové ceny, došla Komise k závěru, že existuje vysoká pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by byla antidumpingová opatření odstraněna.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(71)
Během období přezkumného šetření vyráběl obdobný výrobek v Unii jeden výrobce. Tento výrobce představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(72)
Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(73)
Komise stanovila spotřebu Unie tak, že přičetla prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie k dovozu z Číny a dalších třetích zemí. Údaje čerpala z Eurostatu a z informací poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem antidumpingového šetření uvedeného v 7. bodě odůvodnění.
(74)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se příslušné kódy KN ve statistikách Eurostatu vztahují také na jiné výrobky než na dotčený výrobek, a objem dovozu z Číny může tak zahrnovat i glutamovou kyselinu a její soli. Avšak vzhledem k tomu, že údaje o dovozu byly z Eurostatu získány na úrovni kódů TARIC (integrovaný sazebník Evropské unie), vztahovaly se pouze na dotčený výrobek a toto tvrzení bylo odmítnuto.
(75)
Tatáž zúčastněná strana uvedla, že ne všechen glutamát sodný vyrobený v Číně a dovezený do Unie vykazuje míru čistoty požadovanou u potravinářských přídatných látek, a zpochybnil, zda to bylo v případě objemu dovozu z Číny zohledněno. Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, spadají do působnosti současného vyšetřování všechny typy glutamátu sodného bez ohledu na míru jejich čistoty, a toto tvrzení tudíž bylo zamítnuto.
(76)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
Spotřeba Unie (v tunách)
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index (FR2010/FR2011 = 100)
100
87
93
98
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(77)
Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 spotřeba v Unii poklesla a ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření se opět mírně zvýšila. Během posuzovaného období spotřeba poklesla celkem o 2 %. Pokles spotřeby v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 byl způsoben hlavně poklesem prodeje, které zaznamenalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v důsledku poklesu výroby v témže období (viz 100. bod odůvodnění). Celkový vývoz zůstal za totéž období obdobný. Zvýšení spotřeby ve FR2012/2013 bylo téměř výlučně způsobeno zvýšením celkového dovozu, protože prodej na straně výrobního odvětví Unie zůstal zhruba na stejné úrovni. V období přezkumného šetření prodej na straně výrobního odvětví Unie opět poklesl, kdežto objem dovozu, a to zejména indonéského, výrazně stoupl (viz 88. bod odůvodnění).
(78)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že popis vývoje spotřeby prý není úplný, jelikož nepřihlíží k tomu, že indonéský dovoz nahradil dovoz glutamátu sodného z Vietnamu a že uživatelé v důsledku toho již nepředpokládali další zvyšování cen a zmenšili své zásoby. Přestože je pravda, že dovoz glutamátu sodného z dalších třetích zemích včetně Vietnamu se během posuzovaného období snížil a dovoz z Indonésie se zvýšil, neovlivňuje to vývoj celkové spotřeby v Unii jako takové. Stejně tak nemají na vývoj spotřeby jako takové vliv jakékoli další změny v dovozních tocích a případné reakce hospodářských subjektů, např. uživatelů, na tyto změny. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(79)
Objem a podíl na trhu dovozu z Číny byly stanoveny na základě statistik Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem souběžného antidumpingového šetření zmíněného v 7. bodě odůvodnění.
(80)
Objem dovozu z dotčené země do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 2
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Objem (v tunách)
1 518
758
1 923
2 509
Index
100
50
127
165
Index podílu na trhu
100
57
136
168
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(81)
Objem dovozu z Číny se od FR2010/2011 do FR2011/2012 snížil, ale výrazně se zvýšil v FR2012/2013 a opět v období přezkumného šetření. Objem dovozu z Číny se během posuzovaného období celkově zvýšil o 65 %. Odpovídající podíl na trhu vykazoval podobnou tendenci, konkrétně se nejprve mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, a pak se až do období přezkumného šetření podstatně zvyšoval. Celkově se podíl na trhu v posuzovaném období zvýšil o 68 %. I přes toto relativní zvýšení zůstal jak objem, tak podíl čínského dovozu na trhu v absolutních hodnotách v posuzovaném odvětví nízký.
b) Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(82)
Ceny dovozu byly stanoveny podle údajů Eurostatu.
(83)
Následující tabulka udává průměrnou cenu dovozu z Číny:
Tabulka 3
Dovozní ceny
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Čína
Průměrná cena (EUR/tuna) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Index
100
97
93
80
(84)
Průměrné ceny vývozu z Číny se od FR2010/2011 a období přezkumného šetření postupně snižovaly; celkové za posuzované období o 20 %.
(85)
Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:
-
váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a
-
vývozní ceny stanovené na základě dovozní statistiky, kterou má Komise k dispozici, konkrétně statistiky Eurostatu, vypočtené na základě váženého průměru, s příslušným úpravami spočívajícími v přičtení cel, antidumpingových cel a nákladů po dovozu.
(86)
Výsledek srovnání nevykázal žádné podbízení cen dovozu z Číny na trh Unie vůči cenám výrobního odvětví Unie. Nicméně po odečtení antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení úrovně vyšší než 10 %.
3. Dovoz z Indonésie
a) Objem a podíl na trhu dovozu Indonésie
(87)
Komise stanovila objem dovozu z Indonésie na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(88)
Dovoz z Indonésie do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:
Tabulka 4
Objem prodeje a podíl na trhu
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Objem (v tunách)
8 638
9 478
18 317
24 385
Index
100
110
212
282
Index podílu na trhu
100
126
227
287
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(89)
Objem dovozu z Indonésie se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. Setrvale a výrazně stoupal z 8 638 tun ve FR2010/2011 na 24 385 tun v období přezkumného šetření, což představuje nárůst o 182 %.
(90)
Odpovídající podíl na trhu se během posuzovaného období téměř ztrojnásobil. I přes celkový pokles spotřeby (- 2 %) se zvýšil o 187 %.
b) Ceny dovozu z Indonésie
(91)
Komise stanovila ceny dovozu na základě údajů Eurostatu a údajů poskytnutých indonéskými vyvážejícími výrobci v souběžném probíhajícím šetření zmíněném v 7. bodě odůvodnění.
(92)
Průměrná dovozní cena z Indonésie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 5
Dovozní cena
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Indonésie
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 266
1 279
1 226
1 162
Index
100
101
97
92
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(93)
V období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se průměrná dovozní cena glutamátu sodného dováženého z Indonésie mírně zvýšila a poté ve FR2012/2013 došlo k jejímu poklesu, který byl ještě výraznější v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny glutamátu sodného z Indonésie se během posuzovaného období celkově snížily o 8 %.
4. Dovoz z ostatních třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(94)
Objem, podíl na trh a ceny dovozu z ostatních třetích zemí se vyvíjely takto:
Tabulka 6
Dovoz z jiných třetích zemí
Země
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Brazílie
Objem (v tunách)
2 321
969
1 070
889
Index
100
42
46
38
Index podílu na trhu
100
48
49
39
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 218
1 306
1 402
1 365
Index
100
107
115
112
Korejská republika
Objem (v tunách)
1 248
2 157
923
802
Index
100
173
74
64
Index podílu na trhu
100
198
79
65
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 231
1 296
1 293
1 277
Index
100
105
105
104
Vietnam
Objem (v tunách)
5 707
6 042
1 820
769
Index
100
106
32
13
Index podílu na trhu
100
121
34
14
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 284
1 291
1 361
1 318
Index
100
101
106
103
Ostatní třetí země
Objem (v tunách)
993
681
478
434
Index
100
69
48
44
Index podílu na trhu
100
79
52
45
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 594
1 718
2 044
2 001
Index
100
108
128
126
Ostatní třetí země celkem
Objem (v tunách)
10 268
9 848
4 291
2 894
Index
100
96
42
28
Index podílu na trhu
100
110
45
29
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 293
1 323
1 433
1 424
Index
100
102
111
110
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(95)
Objem dovozu z ostatních třetích zemí se celkově snížil z 10 268 tun ve FR2010/2011 na 2 894 tun v období přezkumného šetření, tzn., že během sledovaného období poklesl o 72 %. V témže období se o 71 % zmenšil podíl na odpovídajícím trhu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Ceny zboží dováženého ze třetích zemí se během posuzovaného období zvýšily celkově o 10 %.
(96)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že celkový objem dovozu včetně dovozu čínského a indonéského se během posuzovaného období nezměnil.
(97)
Toto tvrzení bylo v rozporu s dostupnými statistickými údaji, z nichž vycházejí závěry provedeného šetření, jež jsou uvedeny níže v tabulce 7. Ve skutečnosti se celkový objem dovozu do Unie během posuzovaného období zvýšil o 46 %. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(98)
Celkový dovoz, včetně čínského a indonéského dovozu, se vyvíjel takto:
Tabulka 7
Celkový dovoz
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Celkový dovoz
Objem (v tunách)
20 424
20 084
24 531
29 788
Index
100
98
120
146
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(99)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské faktory a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(100)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem výroby
Index
100
95
107
91
Index výrobní kapacity
Index
100
100
100
100
Využití kapacity
Index
100
95
107
91
Zdroj: odpověď na dotazník.
(101)
Výroba během posuzovaného období kolísala. Zatímco mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 poklesla, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se zvýšila a dosáhla nejnižší úrovně během období přezkumného šetření. Šetření ukázalo, že kolísání bylo způsobeno hlavně odstávkami kvůli údržbě, které byly ve výrobním odvětví Unie prováděny každých 15 měsíců, a v důsledku nepříznivého počasí v zimě 2010/2011, které vedlo k přerušení dodávek jedné z hlavních surovin (amoniaku). Během období přezkumného šetření byla odstávka kvůli údržbě prodloužena ve snaze zmenšit velký objem zásob. Celkově objem výroby v posuzovaném období poklesl o 9 %.
(102)
Jedna strana tvrdila, že se objem výroby a využití kapacity snížily teprve poté, co se výrazně zvýšily v době před posuzovaným obdobím. Na základě toho strana tvrdila, že klesající tendence těchto faktorů tedy neprokazuje újmu. Při stanovování tendencí různých ukazatelů újmy Komise své posuzování založila na posuzovaném období, které bylo určeno při zahájení šetření. Posuzované období sestává z období přezkumného šetření a tří předcházejících finančních roků, což odpovídá obvyklé praxi. Pouhá skutečnost, že některé ukazatele újmy vykazují před posuzovaným obdobím vyšší hodnoty, není dostatečným důvodem k odklonu od této praxe. Přihlížet tedy lze pouze k tendencím v průběhu posuzovaného období. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(103)
Výrobní kapacita zůstala v posuzovaném období celkově stabilní.
(104)
V důsledku snížení objemu výroby a zachování její stabilní kapacity se využití výrobní kapacity vyvíjelo stejně jako objem výroby, tedy nejprve se ve FR2011/2012 snížilo, pak se ve FR2012/2013 zvýšilo a v období přezkumného šetření se následně opět snížilo. Celkově se využití výrobní kapacity za celé posuzované období snížilo o 9 %, tedy v souladu s poklesem objemu výroby.
b) Objem prodeje a podíl na trhu
(105)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 9
Objem prodeje a podíl na trhu
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Objem prodeje na trhu Unie
100
84
85
83
Podíl na trhu
Index
100
96
91
85
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník/údaje poskytnuté indonéskými vyvážejícími výrobci.
(106)
Objem prodeje glutamátu sodného dosažený výrobním odvětvím Unie se během posuzovaného období snížil o 17 %. Objem prodeje poklesl nejvíce mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, zatímco v následujících letech zůstával poměrně stabilní. Pokles objemu prodeje a zároveň s tím i současný pokles spotřeby a zvýšení objemu dovozu především z Indonésie vedly k tomu, že podíl výrobního odvětví na trhu se během posuzovaného období celkově snížil zhruba o 15 %. Mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %, přičemž se v témže období zároveň zvyšoval podíl čínského a indonéského dovozu na trhu. Mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření se podíl výrobního odvětví Unie na trhu i nadále trvale snižoval, zatímco objem indonéského dovozu a jeho podíl na trhu se výrazně zvyšoval. Podobně se zvýšily v posuzovaném období dovoz a podíl na trhu Číny, i když po celé toto období zůstal na nízké úrovni.
c) Růst
(107)
Ačkoliv spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 17 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 15 %.
d) Zaměstnanost a produktivita
(108)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Počet zaměstnanců
Index
100
103
107
108
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index
100
92
100
85
Zdroj: odpověď na dotazník.
(109)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se během posuzovaného období postupně zvyšovala a celkově stoupla o 8 %. Tento nárůst byl způsoben hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie.
(110)
Produktivita se v důsledku vyšší zaměstnanosti a snížení produkce snížila, jak je to znázorněno v tabulce 8 ve 100. bodě odůvodnění.
6. Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(111)
Dumpingové rozpětí stanovené pro Čínu bylo podstatně nad úrovní de minimis; objem dovozu z Číny ale zůstal v posuzovaném období nízký. Pokud by však byla opatření zrušena, byl by dopad skutečných antidumpingových rozpětí významný vzhledem ke zvětšujícímu se objemu a klesajícím cenám dovozu z Číny a očekávanému vývoji čínského dovozu, pokud by opatření přestala platit. Současně byla v souběžném antidumpingovém šetření dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněnému v 7. bodě odůvodnění zjištěna významná dumpingová rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců z Indonésie, kteří v posuzovaném období podstatně zvýšili svůj podíl na trhu Unie.
(112)
Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z účinků předchozího dumpingového dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Číny, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Jelikož se dumpingový dovoz z Indonésie v posuzovaném období výrazně zvýšil a podle zjištění způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie (12) lze tvrdit, že tento proces zotavování byl narušen.
a) Ceny a faktory ovlivňující ceny
(113)
Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 11
Průměrné prodejní ceny
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii (EUR/tuna)
Index
100
107
101
97
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
Index
100
120
124
130
Zdroj: odpověď na dotazník.
(114)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 3 %. Nejprve se v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 zvýšila o 7 %, postupně se však od té doby až do období přezkumného šetření snižovala. Zvýšení cen, k němuž došlo v období mezi FR2010/2011 a FR2011/2012, lze chápat jako důsledek zvýšení nákladů během téhož období, ačkoli zvýšení nákladů bylo strmější než zvýšení cen. V téže době se zvýšil objem indonéského dovozu, který na výrobní odvětví Unie vytvořil značný cenový tlak. V důsledku toho ceny výrobního odvětví Unie klesly o 6 % mezi roky FY2011/2012 a FY2012/2013 a o další 4 % mezi rokem FY2012/2013 a obdobím přezkumného šetření.
(115)
Jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 30 %. Tyto náklady se od FR2011/2012 postupně zvyšovaly, což bylo způsobeno hlavně vyššími cenami surovin a náklady práce. Jak bylo uvedeno výše, toto zvýšení nákladů nebylo možné vzhledem k cenovým tlakům dumpingového dovozu z Indonésie vyrovnat odpovídajícím zvýšením cen.
(116)
Jedna zúčastněná strana požádala Komisi, aby vyšetřila, zda mohlo potenciální zahrnutí vedlejších produktů do výrobních nákladů uměle zvýšit průměrnou výrobní cenu výrobního odvětví Unie. Šetřením se zjistilo, že vedlejší produkty byly správně zúčtovány a představu o újmě nijak nenarušily. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
b) Náklady práce
(117)
Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 12
Průměrné náklady práce na zaměstnance
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
Index
100
117
125
124
Zdroj: odpověď na dotazník.
(118)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily o 24 %. Toto zvýšení nákladů práce bylo možné vysvětlit hlavně snahami výrobního odvětví Unie zlepšit výkonnost svých pracovníků a svého personálu za účelem optimalizace výrobního procesu.
c) Zásoby
(119)
Úroveň zásob ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 13
Zásoby
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Konečné zásoby
Index
100
82
164
143
Index konečného stavu zásob vyjádřený jako procento výroby
Index
100
86
153
156
Zdroj: odpověď na dotazník.
(120)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového konečného stavu zásob o 43 %. Od FR2010/2011 do FR2011/2012 se celkový konečný stav zásob v návaznosti na pokles objemu výroby a zvýšení objemu vývozního prodeje snížil. Od FR2011/2012 do FR2012/2013 se zásoby v důsledku zvýšení výroby zvýšily, objem prodeje ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie však zůstal téměř stabilní. Od FR2012/2013 do období přezkumného šetření se konečný stav zásob opět snížil, a to hlavně v důsledku rozhodnutí omezit výrobu ve snaze snížit velké množství zásob.
(121)
Konečný stav zásob vyjádřený jako procentuální podíl na objemu výroby se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížil, v období mezi FR2011/2012 a FR2012/2013 se však téměř zdvojnásobil. Ještě více se pak zvýšil mezi FR2012/2013 a obdobím přezkumného šetření. Celkově se v posuzovaném období zvýšil o 56 %. Nárůst, k němuž došlo ve FR2012/2013 a v období přezkumného šetření, je nutno chápat v souvislosti s narůstajícím objemem dumpingového dovozu z Indonésie. Výrobní odvětví Unie vykazovalo v témže období téměř stabilní prodej.
d) Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(122)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 14
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
FR2010/2011
FR2011/2012
FR2012/2013
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
Index
100
30
- 31
- 80
Peněžní tok (v EUR)
Index
100
39
- 48
- 19
Investice (v EUR)
Index
100
182
143
197
Návratnost investic
Index
100
14
- 61
- 110
Zdroj: odpověď na dotazník.
(123)
Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Ve FR2010/2011 a FR2011/2012 se ziskovost výrazně snížila, zůstávala však stále v kladných hodnotách. Od FR2012/2013 se ziskovost dostávala do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se pak snížila ještě více. Celkově se ziskovost v posuzovaném období snížila o 180 %. Příčinou tohoto vývoje byly hlavně cenové tlaky indonéského dovozu, který byl na trh Unie uváděn za dumpingové ceny a neumožňoval výrobnímu odvětví Unie stanovit ceny odpovídající vyšším nákladům. Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok vykazoval stejnou tendenci jako ziskovost, tj. neustálý pokles, který trval po celou dobu posuzovaného období a který se od FR2012/2013 dostal do záporných hodnot. V období přezkumného šetření se tato tendence ještě vyhrotila. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období snížil o 119 %.
(124)
Investice se v posuzovaném období zvýšily o 97 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z předchozího dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, k němuž docházelo před posuzovaným obdobím, jeho situace se však začala zlepšovat a na začátku posuzovaného období bylo až do FR2011/2012 ziskové. Za těchto okolností byla realizována řada investic, které již nebylo možné déle odkládat, což vysvětluje významný nárůst investic ve FR2011/2012 i v následujících letech.
(125)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů se i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku dostala od FR2012/2013 do záporných hodnot, což odráželo záporný trend vývoje ziskovosti. Celkově se návratnost investic v posuzovaném období snížila o 210 %.
(126)
Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti získávat kapitál.
e) Závěr ohledně újmy
(127)
Téměř všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly záporný trend. Objem výroby a využití kapacity se tak během posuzovaného období snížily zhruba o 9 %, objem prodeje o 17 %. Ve snaze vyrovnat ztráty v objemu prodeje a podílu na trhu se průměrné ceny, za něž výrobek prodávalo výrobní odvětví Unie, snížily během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady se současně s tím zvýšily o 30 %. Následkem toho ziskovost, dosahující na začátku posuzovaného období kladných hodnot, začala klesat, až se ve FR2012/2013 dostala do záporných hodnot, a ani v období přezkumného šetření nepřestávala klesat. Podobné nepříznivé tendence bylo možné pozorovat i v případě čistého peněžního toku a návratnosti investic.
(128)
Zaměstnanost se v posuzovaném období zvýšila o 8 %. Tento nárůst v posuzovaném období je vysvětlitelný hlavně integrací jedné bývalé dceřiné společnosti, k níž došlo v roce 2011, a rozšířením oddělení údržby ve výrobním odvětví Unie. Příznivou tendenci vykazovaly rovněž investice. Týkaly se hlavně preventivních opatření a bezpečnostních požadavků, nikoli však zvyšování kapacity. Tyto příznivé tendence proto nevylučují, že došlo k újmě.
(129)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že záporný trend jen u některých ukazatelů újmy není dostatečný k vyslovení závěru, že dochází k podstatné újmě. Podle čl. 3 odst. základního nařízení není třeba, aby všechny ukazatele vykazovaly záporný trend; situaci výrobního odvětví Unie je však nutné analyzovat posouzením vývoje všech ukazatelů újmy jako celku. V předmětném případu téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly záporný trend, včetně hlavních ukazatelů, jako je objem prodeje a výroby, podíl na trhu, průměrné prodejní ceny a ziskovost.
(130)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžná poznámka
(131)
Jak se uvádí v 99. a 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Dovoz z Číny se v celém posuzovaném období na trhu Unie vyskytoval jen v omezeném množství, zatímco objem dovozu a podíl na trhu Indonésie se během téhož období téměř ztrojnásobil. V rámci souběžného šetření ohledně dovozu glutamátu sodného z Indonésie zmíněného v 7. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že dovoz z Indonésie byl dumpingový a způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, zatímco dovoz z Číny k této újmě vzhledem k malému objemu a výši cen nepřispěl (13). Z šetření navíc, jak je popsáno v 48. a 70. bodě odůvodnění, vyplývá, že k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že pokud opatření pozbydou platnost, bude dumping pokračovat.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu z Číny a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(132)
Komise posoudila pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, konkrétně byl analyzován možný dopad čínského dovozu na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(133)
Tato analýza se zaměřila na volnou kapacitu čínských vyvážejících výrobců, atraktivitu trhu Unie a tvorbu cen čínských výrobců v Unii. Zohledněna byla také antidumpingová opatření uložená na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(134)
Jak je stanoveno v 51. bodě odůvodnění, celková volná kapacita glutamátu sodného v Číně se v roce 2012 odhadovala 600 000 až 900 000 tun. Toto množství výrazně překračuje celkovou spotřebu glutamátu sodného v Unii za stejné období.
(135)
Lze rozumně očekávat, že v důsledku atraktivity trhu Unie popsané v 59. až 64. bodě odůvodnění bude s nejvyšší pravděpodobností alespoň část této volné kapacity přesměrována na trh Unie.
(136)
Jak je uvedeno výše v 50. bodě odůvodnění, představovaly by čínské dovozní ceny bez antidumpingových cel podbízení vůči prodejním cenám Unie v průměru o více než 10 %. Byly by také nižší než indonéské dovozní ceny. Z toho vyplynul závěr, že čínští vyvážející výrobci v případě neexistence opatření pravděpodobně zvýší cenový tlak na trhu Unie a zhorší tak podstatnou újmu, kterou již výrobní odvětví Unie utrpělo. V tomto ohledu je třeba připomenout, že zboží dovážené z Indonésie vytvořilo na trhu Unie cenové tlaky, v jejichž důsledku výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny tak, aby odpovídaly vyšším nákladům, a naopak je během posuzovaného období muselo snížit.
(137)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, čínské dovozní ceny se mohou v případě, že opatření pozbydou platnosti, zvýšit. Vzhledem k výraznému rozpětí podbízení, které bylo zjištěno při odečtení antidumpingových cel, přestože se čínské dovozní ceny skutečně zvýšily, stále existuje prostor, který čínským vývozcům umožňuje udržovat dovozní ceny nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, což jim velmi pravděpodobně umožní získat další podíl na trhu Unie. Pokud by k tomu došlo, výrobní odvětví Unie by zaznamenalo okamžitý pokles svého prodeje i prodejních cen.
(138)
Vzhledem k souběžnému šetření týkajícímu se Indonésie a k odpovídajícím opatřením proti dovozu glutamátu sodného z této země se očekává, že výrobní odvětví unie bude schopno překonat účinky podstatné újmy, která mu byla způsobena. Pokud by došlo k obnově dovozu z Číny ve velkém množství a za dumpingové ceny, byl by tento proces zotavování ohrožen.
3. Připomínky obdržené po poskytnutí informací
(139)
Jedna zúčastněná strana po poskytnutí informací tvrdila, že zachování opatření situaci výrobce v Unii nezlepší, jelikož zhoršování jeho situace je v prvé řadě způsobováno jinými faktory než dovozem glutamátu sodného z Číny. Uvedená strana argumentovala, že mezi tyto faktory zřejmě patří zejména dopad investiční politiky výrobního odvětví na jeho ziskovost, zvýšení nákladů práce a údajně neefektivní využívání zdrojů. Tvrdila, že při posuzování celkové situace výrobního odvětví Unie nebyly dostatečně zohledněny účinky těchto faktorů.
(140)
Je třeba poznamenat, že dotčená zúčastněná strana na podporu těchto tvrzení neposkytla žádné nové informace ani důkazy.
(141)
Pokud jde o investice uskutečněné výrobním odvětvím Unie, tato strana nevysvětlila, do jaké míry by tyto investice měly vliv na ziskovost odvětví. Jak je popsáno ve 124. bodě odůvodnění, byly investice, které výrobní odvětví Unie uskutečnilo, založeny na rozumných obchodních rozhodnutích a nelze je považovat za nesprávné. Investiční náklady se navíc v průběhu času odepisují a jako takové nemají na ziskovost výrobního odvětví Unie žádný významný dopad.
(142)
Pokud jde o zvýšení nákladů práce, z šetření i přesto, že přesné údaje nelze kvůli důvěrnosti poskytnout, vyplývá, že dopad tohoto zvýšení na celkové výrobní náklady nebyl podstatný.
(143)
Co se týče neefektivního využívání zdrojů, strana nespecifikovala povahu údajné neefektivnosti a ani šetření případnou neefektivnost výrobního odvětví Unie neosvětlilo.
(144)
Tato tvrzení byla proto zamítnuta.
4. Závěr
(145)
Vzhledem k tomu, co bylo v rámci šetření zjištěno, konkrétně ohledně volné kapacity, atraktivity trhu Unie a očekávané výše cen čínského dovozu se má za to, že zrušení opatření by s největší pravděpodobností vedlo k opakování újmy a došlo by k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie, v níž vznikala újma, kvůli pravděpodobnému zvýšení čínského dovozu za dumpingové ceny, které představují podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
(146)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(147)
Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(148)
Na tomto základě Komise posuzovala, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(149)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu. Jak je uvedeno ve 131. bodě odůvodnění, byla podstatná újma způsobena dovozem z Indonésie. Šetřením se také zjistilo, že pokud by opatření proti čínskému dovozu pozbyla platnost, existuje pravděpodobnost opakování podstatné újmy. Zejména je ohroženo očekávané zotavení výrobního odvětví Unie z újmy, kterou utrpělo v důsledku dovozu z Indonésie, díky antidumpingovým opatřením uloženým proti této zemi, pokud by se obnovil čínský dovoz glutamátu sodného na trh Unie za dumpingové ceny.
(150)
Pokud by byla opatření zachována, předpokládá se, že výrobní odvětví bude Unie schopno plně využít účinků opatření uložených v souvislosti se souběžným šetřením týkajícím se dovozu glutamátu sodného z Indonésie. Konkrétně to znamená, že překoná podstatnou újmu, kterou utrpělo. Mělo by nakonec dosáhnout i zlepšení ziskovosti.
(151)
Byl proto učiněn závěr, že by zachování platných opatření proti Číně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců a obchodních společností
(152)
V návaznosti na zveřejnění oznámení o zahájení řízení se ohlásilo čtrnáct společností. Žádná z těchto společností však glutamát sodný z Číny do Unie během období šetření nedovážela.
(153)
Během šetření se přihlásila jedna obchodní společnost v Unii prodávající glutamát sodný dalším odběratelům v Unii i mimo ni jako uživatel. Tato obchodní společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie, ale také od dovozců. Tato obchodní společnost nekupovala glutamát sodný čínského původu, nýbrž původu indonéského a ze třetích zemí. Činnost této obchodní společnosti v oblasti prodeje glutamátu sodného byla ve srovnání s její celkovou činností okrajová. Z tohoto důvodu byl učiněn závěr, že platná opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny nemají na situaci dané obchodní společnosti žádný významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů
(154)
Uživatelé působí hlavně v odvětví produkce potravin a nápojů, kde využívají glutamát sodný při výrobě směsí koření, polévek a hotových jídel. Glutamát sodný se používá rovněž v určitých „nepotravinářských“ produktech, například při výrobě detergentů.
(155)
Ohlásily se třicet tři společnosti, které obdržely dotazník. Na šetření spolupracovalo pět společností, které odevzdaly odpovědi na dotazník. Čtyři z nich působily v odvětví produkce potravin a nápojů a jedna z nich v nepotravinářském odvětví. Dvě spolupracující společnosti, z nichž jedna působila v odvětví produkce potravin a nápojů a druhá vyráběla detergenty, byly prověřeny na místě.
a) Odvětví produkce potravin a nápojů
(156)
Šetřením se ukázalo, že v případě společností, které poskytly nezbytné údaje, představuje glutamát sodný přibližně 5 % celkových nákladů na výrobu produktů obsahujících glutamát sodný.
(157)
Ze čtyř spolupracujících uživatelů jen jeden dovážel glutamát sodný z Číny. Tato spolupracující společnost nakupovala glutamát sodný od výrobního odvětví Unie a dovážela zhruba 40 % svých nákupů glutamátu sodného z Číny. Tato činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala asi jednu třetinu její celkové činnosti. Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření byla tyto společnost zisková.
(158)
Ostatní tři společnosti glutamát sodný z Činy v období přezkumného šetření nedovážely. U dvou těchto společností byla činnost spojená s glutamátem sodným ve srovnání s celkovou činností poměrně nevýznamná. Tyto dvě společnosti byly navíc na základě poskytnutých informací během období přezkumného šetření ziskové. Pokud jde o třetí společnost, i když její činnost spojená s produkty obsahujícími glutamát sodný představovala zhruba jednu třetinu její celkové činnosti, byla tato společnost v období přezkumného šetření shledána ziskovou.
b) Nepotravinářské odvětví
(159)
Jedna ze spolupracujících společností používala glutamát sodný pro výrobu detergentů. Glutamát sodný představoval 15 % až 20 % nákladů na výrobu těchto produktů. V období přezkumného šetření tato společnost nakupovala glutamát sodný především od výrobního odvětví Unie. Dovážela také glutamát sodný z jiných třetích zemí, ale nikoliv z Číny. Výroba produktů obsahujících glutamát sodný představovala ve srovnání s celkovým rozsahem její činnosti pouze menší část a ukázalo se navíc, že v této činnosti byla během období šetření schopna dosahovat kladného ziskového rozpětí mezi 5 % až 10 %.
(160)
Tato zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k regulačnímu rámci EU, který zakazuje používání fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu (14), je pravděpodobné, že glutamát sodný bude při výrobě pracích prostředků používán ve větším množství právě jako náhrada fosforečnanů a jiných sloučenin fosforu. Očekává se proto, že poptávka po glutamátu sodném v Unii podstatně vzroste a že jakákoli antidumpingová cla na jeho dovoz by měla na rozvoj tohoto nového trhu škodlivé účinky. Tato strana zejména argumentovala tím, že úroveň platných antidumpingových opatření na dovoz glutamátu sodného z Číny by znemožnila, aby na trh Unie pronikl, a Unie by byla vystavena riziku nedostatečného zásobování. Tato společnost dále tvrdila, že vzhledem k tomu, že jsou v platnosti také opatření proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie, existovalo by riziko absence alternativních zdrojů dodávek.
(161)
Tento uživatel dále tvrdil, že z toho bude mít výrobní odvětví Unie prospěch také vzhledem ke zvýšené spotřebě glutamátu sodného a dočká se zvýšení objemu svého prodeje na trhu Unie. Na druhou stranu uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie nebude mít dostatečnou kapacitu, aby uspokojilo zvýšenou poptávku na trhu Unie.
(162)
V této fázi lze nicméně obtížně předpovídat, jaký dopad bude mít nový právní rámec na trh Unie a zda a do jaké míry bude podněcovat prudký rozvoj výroby detergentů na základě glutamátu sodného a následně pak v Unii ovlivňovat poptávku po glutamátu sodném. Zúčastněná strana také nepředložila žádné doklady, ze kterých by bylo zřejmé, jak škodlivý by mohl být účinek antidumpingového cla. V této souvislosti je třeba připomenout, že účelem antidumpingového cla je obnovit rovné podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie. Šetřením se také ukázalo, že existuje i několik alternativních zdrojů dodávek, jako je Brazílie, Vietnam a Korea.
(163)
Po poskytnutí informací tatáž zúčastněná strana zopakovala své tvrzení, že poptávka po glutamátu sodném se kvůli zákazu fosfátů v Unii podstatně zvýší a že výrobní odvětví Unie nebude s to zvyšující se poptávku uspokojit. Dotčená strana však neposkytla žádné nové informace ani důkazy, aby tento argument podložila, a toto tvrzení bylo tudíž odmítnuto.
(164)
Pokud jde o alternativní zdroje dodávek, byl podíl na trhu u dovozu z ostatních třetích zemí ve FR2010/2011 značný a snížil se jen díky nepoctivým cenám dovozu z Indonésie. Očekává se, že uložení cel proti dovozu glutamátu sodného z Indonésie v souběžném šetření by mělo ostatním třetím zemím umožnit, aby obnovily svůj ztracený podíl na trhu Unie. Pokud by byla opatření pro Čínu zrušena, byl by očekávaný účinek antidumpingových opatření proti Indonésii ohrožen, jelikož na trh Unie pravděpodobně pronikne ve značně zvýšeném množství dovoz Číny za dumpingové ceny a bude podbízet prodejní ceny výrobního odvětví na trhu Unie (jak je popsáno ve 149. až 151. bodě odůvodnění).
(165)
Výše uvedená zúčastněná strana po poskytnutí informací znovu opakovala, že neexistují žádné skutečné alternativní zdroje dodávek, jelikož výrobci na trzích v ostatních třetích zemích náležejí do stejné skupiny jako výrobní odvětví Unie.
(166)
Jak je uvedeno výše v 94. a 95. bodě odůvodnění, alternativní zdroje dodávek glutamátu sodného existují v několika třetích zemích, mimo jiné v Brazílii, Korejské republice či Vietnamu. V období přezkumného šetření dosahoval podíl dovozu z jiných třetích zemí než z Číny nebo Indonésie na trhu přibližně jen čtvrtiny své úrovně z FR2010/2011. Pokud by opatření týkající se dovozu z Číny pokračovala, není důvod, proč by dovoz z jiných třetích zemí nepokryl alespoň částečně potřebu uživatelů glutamátu sodného odpovídajícím podílem na trhu z FR2010/2011 nebo nad jeho rámec. Podle dostupných informací, které měly strany k dispozici v nedůvěrném spisu, tyto alternativní zdroje patří buď společnostem/skupinám společností, které na skupině Ajinomoto nebo této skupině nejsou závislé. I kdyby však tyto alternativní zdroje patřily ke skupině Ajinomoto, neexistují náznaky, proč by na trh Unie nedodávaly za spravedlivých podmínek. Tento argument by proto měl být odmítnut.
(167)
Stejná strana rovněž uvedla, že výrobní odvětví Unie zastává dominantní postavení a že prý na trhu Unie panuje nedostatečná hospodářská soutěž. Argumentovala, že zachování opatření proti čínskému glutamátu sodnému by ještě posílilo pozici výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(168)
Šetření jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie není schopno udržet na trhu Unie svůj objem prodeje, protože v důsledku indonéského dovozu ztratil podíl na trhu. Vzhledem k cenovým tlakům ze strany dumpingového dovozu z Indonésie nebylo také výrobní odvětví Unie schopno zvýšit ceny tak, aby odpovídaly vyšším cenám surovin, a během období šetření utrpělo významné ztráty. Komise poukázala rovněž na to, že je tu i konkurence, kterou představuje dovoz z několika dalších třetích zemí a která využívá výhod volného přístupu na trh Unie. Z těchto skutečností je tedy zřejmé, že údajné dominantní postavení výrobního odvětví Unie není dostatečně průkazné, a uvedený argument bylo nutno zamítnout.
(169)
Po poskytnutí informací dotyčná zúčastněná strana tvrdila, že by nebylo v zájmu Unie, aby uživatelé v Unii museli spoléhat na výrobní odvětví Unie, a že je třeba, aby měli k dispozici více alternativních zdrojů dodávek. Na podporu tohoto tvrzení dotyčná strana poznamenala, že snížení spotřeby mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 bylo způsobeno především snížením objemu výroby výrobního odvětví Unie.
(170)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, výroba se mezi FR2010/2011 a FR2011/2012 snížila o 5 % a spotřeba poklesla o 13 % (viz 76. a 78. bod odůvodnění). Ve FR2011/2012 bylo využití kapacity o 5 % nižší než ve FR2010/2011, což znamená, že ve FR 2011/2012 existovala rezervní kapacita. Produkce výrobního odvětví Unie proto nelze považovat za faktor mající dopad na snížení spotřeby ve FR2011/2012. Jak je popsáno výše ve 166. bodě odůvodnění, ve třetích zemích existují alternativní zdroje dodávek. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(171)
Na základě toho a zejména na základě skutečnosti, že opatření proti Číně zjevně nemají na spolupracující uživatele podstatný nepříznivý účinek, došla Komise k závěru, že pokud by opatření zůstala zachována, dopad na hospodářskou situaci těchto hospodářských subjektů by pravděpodobně nebyl významný.
4. Zájem dodavatelů
(172)
Ohlásili se čtyři unijní dodavatelé surovin, kteří také odpověděli na dotazník. Objem jejich prodeje surovin dodávaných výrobnímu odvětví Unie představuje pouze malou část jejich celkového obratu. Dva z těchto dodavatelů tento závěr zpochybnili a tvrdili, že zánik výrobního odvětví Unie by měl významný dopad na jejich hospodářskou činnost. Tito dodavatelé argumentovali tím, že účinek potenciálního zastavení výroby glutamátu sodného v Unii by měl škodlivý účinek na jejich celkovou hospodářskou činnost, jelikož cukrovary musí produkovat určitý objem cukerných sirupů a melasy, jejichž je výrobní odvětví Unie hlavním odběratelem. Pokud se cukr v této podobě neprodá, bude nepříznivě postižena celková efektivita dotyčného závodu.
(173)
Na podporu těchto argumentů však nebyly poskytnuty žádné důkazy, a proto byly odmítnuty.
5. Jiné argumenty
(174)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že účinky platných opatření proti Číně je třeba posuzovat kumulativně s účinky opatření uložených na dovoz glutamátu sodného z Indonésie.
(175)
Dopad obou opatření na uživatele byl analyzován v kontextu dostupnosti alternativních zdrojů dodávek. Z této analýzy vyplynulo, že řada třetích zemí opravdu disponuje potenciálem vyvážet glutamát sodný do Unie. Tyto třetí země skutečně na trhu Unie působily před tím, než na něj vstoupil dumpingový dovoz z Indonésie.
6. Závěr ohledně zájmu Unie
(176)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise dospěla k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(177)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek v návaznosti na poskytnutí informací. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(178)
Z těchto důvodů by měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení antidumpingová opatření pro dovoz glutamátu sodného pocházejícího z Číny, uložená nařízením (ES) č. 1187/2008, zachována.
(179)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Taková žádost musí být zaslána Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(180)
Výboru zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz glutamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro produkty popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Společnost
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd a Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Všechny ostatní společnosti
39,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2015.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/83
z dne 21. januarja 2015
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(2), (5) in (6) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Svet je po protidampinški preiskavi („prvotna preiskava“) z Uredbo (ES) št. 1187/2008 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („Kitajska“).
(2)
Uvedeni ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 39,7 % z izjemo družb Hebei Meihus MSG Group Co. Ltd. (33,8 %), Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd. (33,8 %) in Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd. (36,5 %).
2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(3)
Po objavi obvestila o bližnjem izteku (3) veljavnih protidampinških ukrepov je Komisija prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
(4)
Zahtevek je vložila družba Ajinomoto Foods Europe SAS („vložnik“), ki kot edini proizvajalec mononatrijevega glutamata v Uniji predstavlja 100 % celotne proizvodnje mononatrijevega glutamata v Uniji.
(5)
Zahtevek je bil utemeljen s tem, da bi se zaradi izteka ukrepov damping in škoda za industrijo Unije verjetno nadaljevala ali ponovila.
3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(6)
Komisija je po posvetu s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in zato 29. novembra 2013 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (4) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
4. Vzporedna protidampinška preiskava
(7)
Vzporedno je Komisija na isti datum napovedala začetek protidampinške preiskave v skladu s členom 5 osnovne uredbe v zvezi z uvozom mononatrijevega glutamata s poreklom iz Indonezije v Unijo (5).
(8)
Komisija je v okviru navedene preiskave avgusta 2014 z Izvedbeno uredbo (EU) št. 904/2014 (6) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz mononatrijevega glutamata s poreklom iz Indonezije („začasna uredba“). Začasni ukrepi so se uvedli za obdobje šestih mesecev.
(9)
Vzporedni preiskavi sta zajemali obdobje preiskave (v zvezi s pregledom) in obravnavano obdobje, ki sta navedeni v uvodni izjavi 10.
5. Preiskava
Ustrezni obdobji, zajeti v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa
(10)
Preiskava verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode je potekala v obdobju od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. aprila 2010 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“) (7).
Strani, ki jih zadevata preiskava in vzorčenje
(11)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike zadevne države izvoznice.
(12)
Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo svoja stališča v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(13)
Zaradi očitnega velikega števila kitajskih proizvajalcev izvoznikov in nepovezanih uvoznikov v Uniji je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.
(14)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala reprezentativni vzorec, so bili proizvajalci izvozniki na Kitajskem pozvani, naj se v 15 dneh od začetka pregleda javijo Komisiji in ji predložijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku. Ker sta le dva proizvajalca izvoznika na Kitajskem Komisiji predložila zahtevane informacije, se vzorčenje ni štelo za potrebno.
(15)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse nepovezane uvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku.
(16)
Javilo se je štirinajst nepovezanih uvoznikov. Vendar nobena od teh družb v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni uvažala MNG iz Kitajske v Unijo. Zato vzorčenje ni bilo potrebno.
Vprašalniki in preveritveni pregledi
(17)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije.
(18)
Vprašalniki so bili poslani obema kitajskima proizvajalcema izvoznikoma, ki sta se javila za vzorčenje, edinemu proizvajalcu Unije in 33 opredeljenim uporabnikom v Uniji.
(19)
Izpolnjene vprašalnike so poslali edini proizvajalec Unije, en trgovec in pet uporabnikov. Nobeden od obeh kitajskih proizvajalcev izvoznikov ni predložil izpolnjenega vprašalnika.
(20)
Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
proizvajalec Unije:
-
Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil-Saint-Nicaise, Francija,
uporabnika:
-
AkzoNobel, Amersfoort, Nizozemska,
-
Unilever, Rotterdam, Nizozemska.
Razkritje
(21)
Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predvideno priporočilo za ohranitev dokončne protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Kitajske. Stranem je bilo odobreno tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Njihove pripombe so se proučile in upoštevale, kadar je bilo to primerno.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(22)
Izdelek, za katerega se opravlja ta pregled, je enak kot izdelek, zajet v prvotni raziskavi, in sicer mononatrijev glutamat („MNG“) s poreklom iz Kitajske, trenutno uvrščen pod oznako KN ex 2922 42 00 („zadevni izdelek“). MNG je aditiv za živila in se uporablja predvsem kot ojačevalec okusa v juhah, mesnih juhah, ribjih in mesnih jedeh, mešanicah začimb ter pripravljeni hrani. Uporablja se tudi v kemični industriji za neprehrambene izdelke, kot so detergenti. Proizvaja se v obliki različno velikih belih kristalov brez vonja. Na voljo je v različnih velikostih pakiranja, od potrošniškega pakiranja po 0,5 grama do 1 000-kilogramskega pakiranja v velikih količinah v vrečah. Majhna pakiranja se prodajajo zasebnim potrošnikom prek prodajalcev na drobno, medtem ko so večja pakiranja po 20 kg in več namenjena industrijskim porabnikom. Poleg tega so na voljo različne stopnje čistosti. Vendar se lastnosti MNG na podlagi velikosti pakiranja ali stopnje čistosti v ničemer ne razlikujejo.
(23)
MNG se proizvaja predvsem s fermentacijo različnih virov sladkorja (koruzni škrob, škrob tapioke, sladkorni sirup, melasa iz sladkornega trsa in melasa iz sladkorne pese).
(24)
Preiskave v zvezi s pregledi so tako kot prvotne preiskave potrdile, da imajo zadevni izdelek in MNG, ki se proizvajata in prodajata na domačem trgu v zadevni državi, MNG, ki ga industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, ter MNG, ki se proizvaja in prodaja na trgih dveh potencialno primerljivih držav, tj. Tajske in Indonezije, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti ter enako osnovno uporabo.
(25)
Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA
1. Uvodne ugotovitve
(26)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je damping trenutno prisoten in ali obstaja verjetnost, da se bo zaradi izteka veljavnosti obstoječih ukrepov nadaljeval ali ponovil.
(27)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 18 in 19, so bili vprašalniki sicer poslani obema kitajskima proizvajalcema izvoznikoma, ki sta se javila za vzorčenje, vendar nobeden od njiju ni predložil izpolnjenega vprašalnika niti ni sodeloval v preiskavi. Zato je bilo treba uporabiti razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
(28)
Kitajski organi in nesodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki so bili obveščeni o uporabi člena 18(1) osnovne uredbe, dana pa jim je bila tudi možnost, da predložijo svoje pripombe. Pripombe niso bile prejete.
(29)
Na podlagi tega in v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga, opredeljene v nadaljevanju, temeljile na razpoložljivih dejstvih, zlasti informacijah v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepov in razpoložljivih statističnih podatkih, tj. podatkih Eurostata in kitajski podatkovni zbirki o izvozu.
2. Damping uvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom
(a) Primerljiva država
(30)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se je normalna vrednost določila na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom za proizvajalce izvoznike, ki jim ni bila odobrena TGO. Zato je bilo treba izbrati tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).
(31)
Komisija je v obvestilu o začetku obvestila zainteresirane strani, da je kot možni ustrezni primerljivi državi predvidela Tajsko in Indonezijo, ter jih povabila k predložitvi pripomb. Tajska je bila kot ustrezna primerljiva država uporabljena tudi pri prvotni preiskavi (8). Indonezija je bila v sedanji preiskavi predlagana ob upoštevanju dejstva, da se je, kot je navedeno v uvodni izjavi 7, vzporedna protidampinška preiskava izvoza MNG s poreklom iz Indonezije v Unijo začela na isti datum kot sedanja preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa (9). Ena zainteresirana stran je trdila, da Tajska ni ustrezna primerljiva država, saj je bil sodelujoči tajski proizvajalec del iste družbe v skupini kot vložnik. Poleg tega se je trdilo, da je bilo na tajskem trgu pomanjkanje konkurence in da se je domača prodaja na Tajskem izvajala predvsem v obliki majhnih paketov na ravni prodaje na drobno, medtem ko se je izvoz iz Kitajske v Unijo domnevno izvajal v velikih vrečah ali velikih količinah za industrijsko uporabo.
(32)
Komisija je več kot pet znanih proizvajalcev podobnega izdelka na Tajskem pozvala, naj predložijo informacije. Le en proizvajalec na Tajskem se je javil in predložil izpolnjen vprašalnik. Ta proizvajalec je bil del iste skupine kot vložnik. V nasprotju s trditvami zainteresirane strani dejstvo, da je proizvajalec del iste skupine kot vložnik, samo po sebi še ne pomeni, da normalna vrednost ni zanesljiva. Zadevna zainteresirana stran tudi ni pojasnila, kako bi takšna povezanost lahko vplivala na normalno vrednost na domačem trgu na Tajskem. Zato bi bilo treba ta argument zavrniti.
(33)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 24, se je v preiskavi ugotovilo, da je imel MNG, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu na Tajskem, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti ter enako osnovno uporabo kot izdelek, ki ga proizvajajo in v Unijo izvažajo kitajski proizvajalci izvozniki. Poleg tega so bili proizvodni procesi na Kitajskem podobni tistim na tajskem trgu. Na Tajskem je bila znatna stopnja konkurence s številnimi domačimi proizvajalci in uvozom iz drugih tretjih držav, vključno s Kitajsko. Poleg tega je preiskava v nasprotju s trditvami pokazala, da se je domača prodaja na Tajskem izvajala v velikih količinah in na drobno. Zato bi bilo treba trditev, da Tajska iz navedenih razlogov ne bi bila primerna izbira za primerljivo državo, zavrniti.
(34)
Indonezijski proizvajalci izvozniki so se strinjali, da se lahko njihovi podatki, ki so jih predložili v okviru vzporedne preiskave iz uvodne izjave 7, uporabijo za namen sedanje preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa. Kot je navedeno v uvodni izjavi 24, se je v preiskavi ugotovilo, da je imel MNG, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu v Indoneziji, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti ter enako osnovno uporabo kot izdelek, ki ga proizvajajo in v Unijo izvažajo kitajski proizvajalci izvozniki. Poleg tega so bili na podlagi razpoložljivih informacij proizvodni procesi na Kitajskem podobni kot na indonezijskem trgu. V Indoneziji je bila znatna stopnja konkurence z več domačimi proizvajalci in uvozom iz drugih tretjih držav, vključno s Kitajsko. Poleg tega je preiskava pokazala, da se je domača prodaja v Indoneziji izvajala v velikih količinah in tudi na drobno.
(35)
Iz navedenega sledi, da sta bili tako Tajska kot tudi Indonezija potencialno ustrezni izbiri za primerljivo državo. Glede na to, da je bilo v primerjavi z edinim sodelujočim proizvajalcem na Tajskem od indonezijskih proizvajalcev izvoznikov, zajetih v vzporedni preiskavi, na voljo veliko več podatkov, je bila kot ustrezna primerljiva država po mnenju Komisije Indonezija kljub vsemu razumnejša izbira v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
(b) Normalna vrednost
(36)
Informacije, prejete od sodelujočih proizvajalcev v Indoneziji, so se uporabile kot podlaga za določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike na Kitajskem.
(37)
Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celotni obseg domače prodaje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom reprezentativen za vse posamezne sodelujoče proizvajalce v Indoneziji. Domača prodaja se je štela za reprezentativno, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Ugotovljeno je bilo, da je bila domača prodaja v Indoneziji reprezentativna za vse posamezne proizvajalce. Dodatno se je proučilo, ali se lahko domača prodaja podobnega izdelka šteje za prodajo v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe. To se je izvedlo tako, da se je določil delež dobičkonosne domače prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.
(38)
Ker se je ugotovilo, da se je domača prodaja izvedla v zadostnih količinah in v običajnem poteku trgovanja, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, ki je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.
(c) Izvozna cena
(39)
Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, je izvozna cena temeljila na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
(40)
Izvozna cena je bila torej določena na podlagi statističnih podatkov Eurostata in izračunana na podlagi tehtanega povprečja.
(d) Primerjava in prilagoditve
(41)
Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Kadar je bilo to utemeljeno s potrebo po zagotavljanju poštene primerjave, je prilagodila normalno vrednost in izvozno ceno ob upoštevanju razlik, ki vplivajo na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. Prilagoditve so se izvedle za stroške prevoza in tovora ob upoštevanju prilagoditev normalni vrednosti indonezijskih proizvajalcev izvoznikov, kot je bila ugotovljena v vzporedni preiskavi iz uvodne izjave 41 začasne uredbe.
(42)
Poleg tega je ena zainteresirana stran trdila, da imajo kitajski proizvajalci izvozniki pred tajskimi proizvajalci primerljive stroškovne prednosti, kar zadeva proizvodni proces (vertikalna integracija), razvoj cen surovin in potrošnjo energije. Ker se je kot primerljiva država uporabila Indonezija, ta trditev ni bila pomembna. V zvezi z Indonezijo, kot je opisano tudi v uvodni izjavi 34, so bili procesi proizvodnje MNG na Kitajskem podobni kot na indonezijskem trgu. Opozoriti je treba, da vsi proizvajalci MNG po vsem svetu uporabljajo podobne proizvodne metode. MNG se proizvaja s fermentacijo različnih virov sladkorja (koruzni škrob, škrob tapioke, sladkorni sirup, melasa iz sladkornega trsa in melasa iz sladkorne pese).
(e) Stopnja dampinga
(43)
Ena zainteresirana stran je trdila, da se je izvoz iz Kitajske izvajal predvsem v velikih količinah, medtem ko domača prodaja na Tajskem poteka predvsem v obliki prodaje na drobno. Zato se je trdilo, da bi bilo treba stopnjo dampinga izračunati le na podlagi prodaje v velikih količinah. Ker ni sodeloval nobeden od kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ni bilo na voljo nobenih informacij v zvezi s prodajnimi pogoji, ravnjo trgovine ali embalažo kitajskega izvoza.
(44)
Poleg tega ta trditev ni bila pomembna, saj se je kot primerljiva država uporabila Indonezija. Ne glede na to, ali je bila prodaja na drobno vključena ali ne, pa je primerjava v vseh primerih pokazala znatne stopnje dampinga, kot je prikazano v uvodni izjavi 47.
(45)
Poleg tega je Komisija stopnje dampinga izračunala na podlagi normalne vrednosti, ugotovljene v primerljivi državi. Primerjava je pokazala znatne stopnje dampinga, kot je navedeno v uvodni izjavi 47.
(46)
Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe primerjala tehtano povprečno normalno vrednost in tehtano povprečno izvozno ceno. Ker kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, vrst izdelka, izvoženih iz Kitajske, ni bilo mogoče določiti. Zato primerjava po vrsti izdelka ni bila mogoča. Namesto tega je morala primerjava temeljiti na statističnih podatkih o izvozni ceni, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 39 in 40.
(47)
Na podlagi tega je bila tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije, v vseh primerih višja od 25 %.
3. Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov
(a) Uvodna opomba
(48)
Poleg ugotavljanja obstoja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila proučena verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov, pri čemer so bili analizirani naslednji elementi: količina in cene dampinškega uvoza iz Kitajske, proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost na Kitajskem ter privlačnost trga Unije v zvezi z uvozom iz Kitajske.
(b) Obseg in cene dampinškega uvoza iz Kitajske
(49)
Kljub veljavnim ukrepom se je obseg uvoza iz Kitajske v obravnavanem obdobju povečal za 65 %, pripadajoči tržni delež pa za 68 %, kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 81. Vendar sta kitajski obseg uvoza in tržni delež kljub navedenemu povečanju v relativnem smislu v celotnem obravnavanem obdobju ostala nizka v absolutnem smislu.
(50)
Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov so se uvozne cene določile na podlagi podatkov Eurostata. Povprečne cene uvoza iz Kitajske so se od poslovnega leta 2010/2011 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom nenehno zniževale, pri čemer so se v obravnavanem obdobju na splošno znižale za 20 %, kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 84, poleg tega pa se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ugotovilo, da so bile cene dampinške. Ugotovilo se je tudi, da bi v primeru neupoštevanja protidampinških dajatev nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, in sicer v povprečju za več kot 10 %.
(c) Proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost na Kitajskem
(51)
Proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost na Kitajskem sta se določili na podlagi informacij, ki jih je predložil vložnik. Ti podatki niso bili javno dostopni, zato jih je Komisija navzkrižno preverila pri drugih javno dostopnih virih, vključno s časopisnimi članki, priloženimi v dokumentaciji, ki je na vpogled zainteresiranim stranem. Na podlagi tega je Kitajska največja država proizvajalka MNG na svetu, pri čemer sta se njena letna proizvodna zmogljivost in letna proizvodnja v obravnavanem obdobju povečali. Proizvodna zmogljivost MNG je bila leta 2012 približno 3,5 do 4 milijone ton, proizvodnja MNG pa približno 2,5 do 3 milijone ton. Leta 2012 je bila torej neizkoriščena proizvodna zmogljivost približno 600 000-900 000 ton.
(52)
Glede na navedbe istega vira se bosta proizvodna zmogljivost MNG in proizvodnja na Kitajskem do leta 2017 še dodatno povečali, saj se povpraševanje po MNG na Kitajskem povečuje.
(53)
Kitajska vlada je leta 2011 prek kitajskega ministrstva za industrijo in informacijsko tehnologijo začela izvajati splošno politiko za odpravljanje stare in neučinkovite tovarniške tehnologije, ki je zadevala 19 ključnih industrij na Kitajskem, vključno z MNG. Posledica je bila znatno zmanjšanje števila proizvajalcev MNG na Kitajskem. Na podlagi tega je ena zainteresirana stran trdila, da se zmogljivost na Kitajskem verjetno ni povečala. Preiskava je na podlagi informacij iz zahtevka in časopisnih člankov pokazala, da so večje družbe povečale svojo zmogljivost. Zato se je zmogljivost proizvodnje MNG na Kitajskem na splošno povečala, kar pomeni, da bi bilo treba trditev zadevne strani zavrniti.
(54)
Poleg tega so se na podlagi informacij, ki jih je predložil vložnik, zaloge MNG na Kitajskem v zadnjih letih nenehno povečevale, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa so bile več kot dvakrat večje od potrošnje Unije. Ena zainteresirana stran je trdila, da ker informacije o domnevnih presežnih zalogah niso bile dane na voljo v dokumentaciji, ki ni zaupne narave, jih zainteresirane strani niso mogle preveriti, zato se jih ne bi smelo upoštevati. Poleg tega se je trdilo, da se ob upoštevanju zmanjšanja zmogljivosti s strani kitajske vlade presežek zalog ne zdi verjeten. V zvezi s tem bi bilo treba opozoriti, da zadevna zainteresirana stran ni predložila nobenih dokazov v podporo tej trditvi. Poleg tega, kot je že pojasnjeno v uvodni izjavi 27, noben kitajski proizvajalec izvoznik ni sodeloval v preiskavi. Zato je bilo treba uporabiti razpoložljiva dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Komisija lahko v skladu s členom 19(3) osnovne uredbe tudi zanemari informacije, predložene zaupno, če ni zagotovljen tudi smiseln povzetek, ki ni zaupne narave, vendar če tak povzetek ni predložen, to ne pomeni samodejne zavrnitve poslanih zaupnih informacij. Vseh elementov zahtevka ni bilo mogoče navzkrižno preveriti, vključno s predloženimi informacijami o kitajskih zalogah, vendar so se v tem primeru predložene informacije vseeno štele za razumne in pravilne, saj so povzemale podobno vsebino kot informacije s strani vložnika, ki pa so se lahko navzkrižno preverile. Glede na to, da se je splošna proizvodna zmogljivost na Kitajskem povečala, kot je opisano v uvodni izjavi 51, presežna zaloga ni bila edini element, na katerem je temeljil sklep, da imajo kitajski proizvajalci izvozniki znatno neizkoriščeno zmogljivost. Komisija je prav tako, kadar je bilo mogoče, navzkrižno preverila še druge razpoložljive vire, kot so časopisni članki, in je informacije uporabila le, kadar so bile po njenem mnenju razumne in ustrezno zanesljive. Zato bi bilo treba to trditev zavrniti.
(55)
Po razkritju je ista zainteresirana stran trdila, da Komisija pri svojih ugotovitvah ni izhajala iz dejstev, kot to zahteva člen 11(3) Protidampinškega sporazuma STO (10), ampak zgolj iz predpostavk. Ta zainteresirana stran je ponovila svoje trditve glede domnevnega zmanjšanja zmogljivosti in neizkoriščene zmogljivosti na Kitajskem.
(56)
Kakor je omenjeno zgoraj v uvodni izjavi 27, nihče od kitajskih proizvajalcev izvoznikov ni sodeloval v preiskavi, zato je morala Komisija pri svojih ugotovitvah izhajati iz razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Kakor je tudi opisano v uvodnih izjavah 29 in 51, so bile uporabljene predvsem informacije, ki jih je vložnik navedel v svoji vlogi za zahtevek in so bile skrbno navzkrižno preverjene, kadar koli je bilo to mogoče. Ker so bile to edine razpoložljive zanesljive informacije, je bila trditev, da so ugotovitve izhajale iz golih predpostavk, zavrnjena.
(57)
Informacije, ki jih je predložila zadevna zainteresirana stran, so bile prav tako obravnavane. Vendar je zainteresirana stran glede razpoložljive in neizkoriščene zmogljivosti na Kitajskem predložila nasprotujoče si informacije. V nasprotju s trditvami zadevne strani, so na primer dokazi, ki so bili priloženi k njenim prispevkom, kazali bolj na povečanje kot pa na zmanjšanje zmogljivosti MNG na Kitajskem. To je v skladu z ugotovitvami Komisije, kakor je navedeno v zgornji uvodni izjavi 53. Zato je bila trditev navedene strani, da se bo verjetno splošna zmogljivost na Kitajskem zmanjšala, zavrnjena.
(58)
Zato se sklene, da imajo kitajski proizvajalci izvozniki pomembno neizkoriščeno zmogljivost, ki se bo verjetno uporabila za znaten dodatni izvoz v Unijo, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 61 in 62, če bi se protidampinški ukrepi iztekli.
(d) Privlačnost trga Unije
(59)
V obravnavanem obdobju je trg Unije zaradi veljavnih ukrepov predstavljal le manjši del kitajskega izvoza. Ena zainteresirana stran je trdila, da Unija ne bi bila privlačen trg za kitajske proizvajalce izvoznike, saj se bo povpraševanje po MNG v Aziji in drugih gospodarstvih v vzponu, vključno s Kitajsko, po pričakovanjih povečalo. Ta stran je nadalje domnevala, da glede na to, da bi bile ravni cen izvoza iz Kitajske v druge tretje države v povprečju višje ali podobne ravnem cen kitajskega izvoza v Unijo, kitajski proizvajalci izvozniki ne bi imeli nobene spodbude za povečanje svojega izvoza na trg Unije.
(60)
V preiskavi se je sicer ugotovilo, da so bile cene kitajskega izvoza v tretje države v povprečju nekoliko višje od cen izvoza v Unijo, vendar bi lahko razlog za to bilo tudi dejstvo, da so kitajski proizvajalci izvozniki znižali svoje cene izvoza v Unijo zaradi uvedenih protidampinških dajatev. Zato to ne kaže nujno možne ravni cen v primeru izteka veljavnosti ukrepov. Ravno nasprotno, glede na raven uvedenih protidampinških dajatev bi lahko kitajski proizvajalci izvozniki dvignili svoje cene izvoza, hkrati pa ohranili dampinške ravni in še naprej nelojalno nižali prodajne cene industrije Unije.
(61)
Tudi če se bosta domača potrošnja na Kitajskem in potrošnja v preostalih delih Azije ter na drugih trgih v vzponu po pričakovanjih povečali, raven presežne proizvodne zmogljivosti na Kitajskem kaže na močno spodbudo za iskanje drugih trgov, ki bi to presežno zmogljivost absorbirali.
(62)
Komisija je upoštevala tudi morebitno uvedbo ukrepov zoper kitajski izvoz MNG v Združene države Amerike („ZDA“), ko so organi ZDA začeli izvajati vzporedno protidampinško in protisubvencijsko preiskavo zoper Kitajsko v zvezi z enakim izdelkom. Organi ZDA so dejansko uvedli dokončne protidampinške ukrepe 26 novembra 2014. Štirim kitajskim proizvajalcem izvoznikom so bile dodeljene posamezne stopnje, določene na 20,09 %, stopnja preostale dajatve pa je bila določena na 39,03 %. Zato je verjetno, da bo dostop do trga ZDA za kitajski izvoz manjši, velike količine kitajskega MNG pa se verjetno lahko preusmerijo na trg Unije, zlasti če se hkrati izteče veljavnost ukrepov v Uniji. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se je leta 2013 v ZDA izvozilo okrog 26 600 ton MNG iz Kitajske, kar je ustrezalo znatnemu delu potrošnje Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.
(63)
Poleg tega sta bili povprečna cena industrije Unije in povprečna cena uvoza indonezijskih proizvajalcev izvoznikov v Uniji, kot je bilo ugotovljeno v vzporedni preiskavi iz uvodnih izjav 61 in 80 začasne uredbe, višji v primerjavi s povprečnimi cenami kitajskega uvoza v Unijo brez protidampinških dajatev in v primerjavi s povprečnimi cenami kitajskega uvoza v druge tretje države. Ta analiza je zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov temeljila na razpoložljivih informacijah, tj. na kitajski podatkovni zbirki o izvozu. Določanje cen kitajskih izvoznikov je kazalo na to, da če bi se iztekla veljavnost protidampinških ukrepov, bi bila Unija privlačen trg za kitajske izvoznike, saj bi dejansko lahko zvišali svoje cene izvoza v Unijo.
(64)
Vedno večji tržni delež kitajskega uvoza je kljub veljavnim ukrepom pokazal, da so bili kitajski proizvajalci izvozniki še naprej zainteresirani za trg Unije. Glede na ugotovljene ravni cen trg Unije za MNG dejansko ostaja privlačen za kitajski izvoz. Ta interes se bo v primeru razveljavitve ukrepa verjetno povečal.
(65)
Po razkritju je zgoraj omenjena zainteresirana stran ponovila svoje trditve glede povečanega domačega povpraševanja po MNG na Kitajskem, nizkega obsega izvoza iz Kitajske v Unijo, kitajskega tržnega deleža in višjih cen kitajskega MNG v drugih tretjih državah v primerjavi z Unijo. Ta stran je trdila, da se pri analizi Komisije ti elementi niso upoštevali.
(66)
Prvič, trditev, da gibanje kitajske proizvodne in neizkoriščene zmogljivosti, povečevanje domačega povpraševanja po MNG na Kitajskem, nizek obseg izvoza iz Kitajske v Unijo in njen tržni delež, kakor sta opisana v uvodni izjavi 49, ter kitajske ravni cen v Uniji in drugih tretjih državah niso bili upoštevani, ni utemeljena. Ti elementi so bili dejansko analizirani, kakor je razvidno iz uvodnih izjav 49 do 64, ustrezne ugotovitve pa so bile razkrite zainteresiranim stranem. Drugič, zadevna stran ni predložila nobenega novega dokaza, ki bi podprl njene trditve, poleg elementov, ki jih je ugotovila Komisija med preiskavo.
(67)
Tretjič, zadevna stran je ugovarjala oceni Komisije iz uvodne izjave 62, da bi se lahko kitajski izvoz iz ZDA preusmeril v Unijo zaradi protidampinških ukrepov, ki so jih uvedli organi ZDA v zvezi z izvozom MNG iz Kitajske v ZDA.
(68)
Vendar, kakor je že bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 62, bi bilo verjetno, če bi se ukrepi v Uniji razveljavili, da bi se zaradi uvedbe protidampinških ukrepov, ki so jih ZDA uvedle v zvezi z izvozom kitajskega MNG, kitajski izvoz preusmeril na trg Unije.
(69)
Zato je bilo treba trditve te strani v tem smislu zavrniti.
4. Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga
(70)
Navedena analiza je pokazala, da je kitajski uvoz na trg Unije še naprej potekal po dampinških cenah z znatnimi stopnjami dampinga. Glede na ugotovitve o znatni neizkoriščeni proizvodni zmogljivosti na Kitajskem in verjetnost, da bi se izvoz preusmeril na trg Unije v znatnih količinah in po dampinških cenah, je Komisija sklenila, da obstaja velika verjetnost nadaljevanja dampinga, če bodo ukrepi odpravljeni.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
(71)
V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je podobni izdelek proizvajal en proizvajalec Unije. Ta predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
(72)
Ker industrijo Unije predstavlja le en proizvajalec, so vse številke, povezane z občutljivimi podatki, zaradi zaupnosti indeksirane ali navedene v okvirni vrednosti.
E. RAZMERE NA TRGU UNIJE
1. Potrošnja Unije
(73)
Komisija je potrošnjo Unije določila tako, da je obsegu prodaje industrije Unije na trgu Unije prištela uvoz iz Kitajske in drugih tretjih držav na podlagi podatkov Eurostata ter podatkov, ki so jih predložili indonezijski proizvajalci izvozniki, zajeti v vzporedni protidampinški preiskavi iz uvodne izjave 7.
(74)
Ena zainteresirana stran je trdila, da ustrezne oznake KN v podatkih Eurostata poleg zadevnega izdelka zajemajo tudi druge izdelke, zato lahko obseg uvoza iz Kitajske vključuje glutaminsko kislino in njene soli. Ker pa so bili podatki o uvozu iz podatkov Eurostata o ravni oznake TARIC (integrirana tarifa Evropske unije), so ti podatki zajemali le zadevni izdelek, zato se je ta trditev zavrnila.
(75)
Ista zainteresirana stran je trdila, da stopnja čistosti vseh MNG, proizvedenih na Kitajskem in izvoženih v Unijo, ni ustrezala stopnji, ki se zahteva v Uniji za aditive za živila, in jo je zanimalo, ali se je to ustrezno odražalo v obsegu uvoza iz Kitajske. Kot je navedeno v uvodni izjavi 22, sedanja preiskava zajema vse vrste MNG ne glede na stopnjo čistosti, zato je bila ta trditev zavrnjena.
(76)
Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala na naslednji način:
Preglednica 1
Potrošnja Unije (v tonah)
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Indeks (poslovno leto 2010/2011 = 100)
100
87
93
98
Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki/podatki, ki so jih predložili indonezijski proizvajalci izvozniki
(77)
Potrošnja Unije se je v poslovnih letih 2010/2011 in 2011/2012 zmanjšala, v poslovnem letu 2012/2013 in obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa spet nekoliko povečala. Skupno se je potrošnja v obravnavanem obdobju zmanjšala za 2 %. Zmanjšanje potrošnje v poslovnih letih 2010/2011 in 2011/2012 je bila predvsem posledica zmanjšanja prodaje industrije Unije na trgu Unije zaradi zmanjšanja proizvodnje v istem obdobju (glej uvodno izjavo 100). Celotni uvoz je v istem obdobju ostal na podobnih ravneh. Povečanje potrošnje v poslovnem letu 2012/2013 je skoraj izključno posledica povečanja uvoza, saj je prodaja industrije Unije ostala na približno enaki ravni. Obseg uvoza se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom občutno povečal, zlasti obseg uvoza iz Indonezije (glej uvodno izjavo 88), prodaja industrije Unije pa se je spet zmanjšala.
(78)
Ena zainteresirana stran je trdila, da bi bil opis gibanja potrošnje nepopoln, saj se ni upoštevalo, da se je vietnamski uvoz MNG nadomestil z indonezijskim uvozom ter da zato uporabniki niso več pričakovali dodatnih zvišanj cene in so zmanjšali svoje zaloge. Sicer je res, da se je uvoz MNG iz drugih tretjih držav, vključno z Vietnamom, v obravnavanem obdobju zmanjšal, uvoz MNG iz Indonezije pa povečal, vendar to ne vpliva na gibanje skupne potrošnje v Uniji kot take. Prav tako učinki morebitnih gibanj v tokovih uvoza in možen odziv gospodarskih subjektov, npr. uporabnikov, na ta gibanja na noben način ne vplivajo na gibanje potrošnje kot take. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
2. Uvoz iz zadevne države
(a) Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države
(79)
Obseg in tržni delež uvoza iz Kitajske sta se ugotovila na podlagi podatkov Eurostata in podatkov, ki so jih predložili indonezijski proizvajalci izvozniki, zajeti v vzporedni protidampinški preiskavi iz uvodne izjave 7.
(80)
Obseg uvoza v Unijo iz zadevne države in tržni delež sta se gibala na naslednji način:
Preglednica 2
Obseg uvoza in tržni delež
Država
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Kitajska
Obseg (v tonah)
1 518
758
1 923
2 509
Indeks
100
50
127
165
Tržni delež Indeks
100
57
136
168
Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki/podatki, ki so jih predložili indonezijski proizvajalci izvozniki.
(81)
Obseg uvoza iz Kitajske se je med poslovnima letoma 2010/2011 in 2011/2012 zmanjšal, vendar se je v poslovnem letu 2012/2013 znatno povečal, ponovno pa se je povečal še v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Na splošno se je obseg uvoza iz Kitajske v obravnavanem obdobju povečal za 65 %. Pripadajoči tržni delež je pokazal podobno gibanje, in sicer se je med poslovnima letoma 2010/2011 in 2011/2012 najprej zmanjšal, nato pa do obdobja preiskave v zvezi s pregledom znatno povečal. Na splošno se je v obravnavanem obdobju tržni delež povečal za 68 %. Kljub navedenim povečanjem v relativnem smislu sta obseg in tržni delež kitajskega uvoza v absolutnem smislu v obravnavanem obdobju ostala na nizkih ravneh.
(b) Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen
(82)
Cene uvoza so bile določene na podlagi podatkov Eurostata.
(83)
Spodnja preglednica prikazuje povprečno ceno uvoza iz Kitajske:
Preglednica 3
Cene uvoza
Država
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Kitajska
Povprečna cena (EUR/tono) (11)
1 234
1 199
1 143
992
Indeks
100
97
93
80
(84)
Povprečne uvozne cene iz Kitajske so se od poslovnega leta 2010/2011 in obdobja preiskave v zvezi s pregledom nenehno zniževale, pri čemer so se v obravnavanem obdobju na splošno znižale za 20 %.
(85)
Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala:
-
tehtane povprečne prodajne cene industrije Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter
-
izvozno ceno, določeno na podlagi statističnih podatkov o uvozu, ki so bili na voljo Komisiji, tj. podatkov Eurostata, in izračunano na podlagi tehtanega povprečja z ustreznimi prilagoditvami z dodanimi carinskimi dajatvami, protidampinški dajatvami in stroški po uvozu.
(86)
Primerjava ni pokazala, da bi uvoz iz Kitajske na trg Unije nelojalno nižal cene industrije Unije. Vendar je brez upoštevanja učinka protidampinških dajatev stopnja nelojalnega nižanja cen dejansko znašala več kot 10 %.
3. Uvoz iz Indonezije
(a) Obseg in tržni delež uvoza iz Indonezije
(87)
Komisija je obseg uvoza iz Indonezije določila na podlagi podatkov Eurostata in podatkov, ki so jih predložili indonezijski proizvajalci izvozniki v vzporedni preiskavi iz uvodne izjave 7.
(88)
Uvoz iz Indonezije v Unijo in tržni delež sta se gibala na naslednji način:
Preglednica 4
Obseg uvoza in tržni delež
Država
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Indonezija
Obseg (v tonah)
8 638
9 478
18 317
24 385
Indeks
100
110
212
282
Tržni delež Indeks
100
126
227
287
Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki/podatki, ki so jih predložili indonezijski proizvajalci izvozniki.
(89)
Obseg uvoza iz Indonezije se je v obravnavanem obdobju skoraj potrojil. Povečeval se je neprekinjeno in hitro, in sicer za 182 %, tj. z 8 638 ton v poslovnem letu 2010/2011 na 24 385 ton v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.
(90)
Pripadajoči tržni delež se je v obravnavanem obdobju skoraj potrojil. Kljub splošnemu zmanjšanju potrošnje (- 2 %) se je povečal za 187 %.
(b) Uvozne cene iz Indonezije
(91)
Komisija je uvozne cene določila na podlagi podatkov Eurostata in podatkov, ki so jih predložili vzorčeni indonezijski proizvajalci izvozniki v vzporedni tekoči preiskavi iz uvodne izjave 7.
(92)
Povprečna uvozna cena iz Indonezije v Unijo se je gibala na naslednji način:
Preglednica 5
Uvozna cena
Država
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Indonezija
Povprečna cena (EUR/tono)
1 266
1 279
1 226
1 162
Indeks
100
101
97
92
Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki/podatki, ki so jih predložili indonezijski proizvajalci izvozniki.
(93)
Povprečna cena uvoza MNG iz Indonezije se je nekoliko zvišala v poslovnih letih 2010/2011 in 2011/2012, znižala pa se je v poslovnem letu 2012/2013 in še dodatno v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Povprečna cena uvoza MNG iz Indonezije se je v obravnavanem obdobju na splošno znižala za 8 %.
4. Uvoz iz drugih tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo
(94)
Obseg, tržni delež in cene uvoza iz drugih tretjih držav so se gibali na naslednji način:
Preglednica 6
Uvoz iz drugih tretjih držav
Država
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Brazilija
Obseg (v tonah)
2 321
969
1 070
889
Indeks
100
42
46
38
Tržni delež Indeks
100
48
49
39
Povprečna cena (EUR/tono)
1 218
1 306
1 402
1 365
Indeks
100
107
115
112
Republika Koreja
Obseg (v tonah)
1 248
2 157
923
802
Indeks
100
173
74
64
Tržni delež Indeks
100
198
79
65
Povprečna cena (EUR/tono)
1 231
1 296
1 293
1 277
Indeks
100
105
105
104
Vietnam
Obseg (v tonah)
5 707
6 042
1 820
769
Indeks
100
106
32
13
Tržni delež Indeks
100
121
34
14
Povprečna cena (EUR/tono)
1 284
1 291
1 361
1 318
Indeks
100
101
106
103
Druge tretje države
Obseg (v tonah)
993
681
478
434
Indeks
100
69
48
44
Tržni delež Indeks
100
79
52
45
Povprečna cena (EUR/tono)
1 594
1 718
2 044
2 001
Indeks
100
108
128
126
Druge tretje države skupaj
Obseg (v tonah)
10 268
9 848
4 291
2 894
Indeks
100
96
42
28
Tržni delež Indeks
100
110
45
29
Povprečna cena (EUR/tono)
1 293
1 323
1 433
1 424
Indeks
100
102
111
110
Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki/podatki, ki so jih predložili indonezijski proizvajalci izvozniki.
(95)
Na splošno se je obseg uvoza iz drugih tretjih držav zmanjšal z 10 268 ton v poslovnem letu 2010/2011 na 2 894 ton v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, tj. za 72 % v obravnavanem obdobju. Pripadajoči tržni delež se je v istem obdobju zmanjšal za 71 %. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav predstavljal le približno četrtino svoje ravni v poslovnem letu 2010/2011. Na splošno so se cene uvoza tretjih držav v obravnavanem obdobju zvišale za 10 %.
(96)
Zainteresirana stran je trdila, da je celotni uvoz, vključno z uvozom iz Kitajske in iz Indonezije, v obravnavanem obdobju ostal nespremenjen.
(97)
Ta trditev je bila v nasprotju z razpoložljivimi statističnimi podatki, na katerih temeljijo ugotovitve preiskave in ki so prikazani v preglednici 7. Celotni uvoz v Unijo se je v obravnavanem obdobju dejansko povečal za 46 %. Trditev je bila zato zavrnjena.
(98)
Celotni uvoz, vključno s Kitajsko in Indonezijo, se je gibal na naslednji način:
Preglednica 7
Celotni uvoz
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Celotni uvoz
Obseg (v tonah)
20 424
20 084
24 531
29 788
Indeks
100
98
120
146
Vir: Eurostat in izpolnjeni vprašalniki/podatki, ki so jih predložili indonezijski proizvajalci izvozniki.
5. Gospodarski položaj industrije Unije
(99)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
(a) Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(100)
Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 8
Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Obseg proizvodnje
Indeks
100
95
107
91
Proizvodna zmogljivost
Indeks
100
100
100
100
Izkoriščenost zmogljivosti
Indeks
100
95
107
91
Vir: izpolnjen vprašalnik
(101)
Obseg proizvodnje se je v obravnavanem obdobju spreminjal. Med poslovnima letoma 2010/2011 in 2011/2012 se je zmanjšal, med poslovnima letoma 2011/2012 in 2012/2013 povečal, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa dosegel najnižjo raven. Preiskava je pokazala, da so bila ta nihanja predvsem posledica ustavitev zaradi vzdrževanja, ki ga je industrija Unije opravila vsakih 15 mesecev, in slabih vremenskih razmer pozimi 2010/2011, ki so povzročile motnje v oskrbi z eno od glavnih surovin (amonijak). Ustavitve zaradi vzdrževanja so bile v obdobju preiskave v zvezi s pregledom podaljšane, da bi se znižala visoka raven zalog. Na splošno se je obseg proizvodnje v obravnavanem obdobju zmanjšal za 9 %.
(102)
Ena stran je trdila, da sta se obseg proizvodnje in izkoriščenost zmogljivosti zmanjšali šele po tem, ko sta se znatno povečali v obdobju pred obravnavanim obdobjem. Na podlagi tega je stran trdila, da zmanjševanje teh dejavnikov zato ne kaže na škodo. Komisija je pri ugotavljanju gibanj različnih kazalnikov škode svojo oceno osnovala na obravnavanem obdobju, kar se je določilo ob začetku preiskave. Obravnavano obdobje zajema obdobje preiskave v zvezi s pregledom in tri predhodna finančna leta, kar ustreza ustaljeni praksi. Zgolj dejstvo, da nekateri kazalniki škode kažejo višje vrednosti pred obravnavanim obdobjem, ne zadostuje za odstopanje od navedene prakse. Zato se lahko upoštevajo le gibanja v obravnavanem obdobju. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(103)
Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju na splošno ostala nespremenjena.
(104)
Zaradi zmanjšanja obsega proizvodnje in stabilne proizvodne zmogljivosti se je izkoriščenost zmogljivosti gibala v skladu z obsegom proizvodnje, tj. v poslovnem letu 2011/2012 se je najprej zmanjšala, v poslovnem letu 2012/13 se je povečala, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa spet zmanjšala. Na splošno se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 9 % v skladu z zmanjšanjem obsega proizvodnje.
(b) Obseg prodaje in tržni delež
(105)
Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v Uniji v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 9
Obseg prodaje in tržni delež
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Obseg prodaje v Uniji Indeks
100
84
85
83
Tržni delež
Indeks
100
96
91
85
Vir: izpolnjeni vprašalniki, Eurostat in izpolnjeni vprašalniki/podatki, ki so jih predložili indonezijski proizvajalci izvozniki.
(106)
Obseg prodaje MNG s strani industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 17 %. Zmanjšal se je predvsem v poslovnih letih 2010/2011 in 2011/2012, v naslednjih letih pa je ostal razmeroma nespremenjen. Upad obsega prodaje je skupaj z vzporednim zmanjšanjem potrošnje in povečanjem uvoza predvsem iz Indonezije povzročil zmanjšanje skupnega tržnega deleža industrije Unije, ki se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za približno 15 %. Med poslovnima letoma 2010/2011 in 2011/2012 se je tržni delež industrije Unije zmanjšal za 4 %, kar je sovpadalo s povečanjem tržnega deleža indonezijskega in kitajskega uvoza v istem obdobju. Tržni deleži industrije Unije so se od poslovnega leta 2012/2013 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom še naprej neprekinjeno zmanjševali, obseg uvoza in tržni deleži uvoza iz Indonezije pa so se bistveno povečali. Podobno sta se uvoz in tržni delež Kitajske v obravnavanem obdobju povečala, čeprav so njune ravni v celotnem navedenem obdobju ostale nizke.
(c) Rast
(107)
Medtem ko se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 2 %, se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal za 17 %, kar je pomenilo zmanjšanje tržnega deleža za 15 %.
(d) Zaposlenost in produktivnost
(108)
Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 10
Zaposlenost in produktivnost
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Število zaposlenih
Indeks
100
103
107
108
Produktivnost (enota/zaposlenega)
Indeks
100
92
100
85
Vir: izpolnjen vprašalnik
(109)
Zaposlenost v industriji Unije se je nenehno povečevala, in sicer se je v obravnavanem obdobju na splošno povečala za 8 %. To povečanje je bilo zlasti posledica vključitve nekdanje povezane družbe leta 2011 in razširitve sektorja vzdrževalnih del industrije Unije.
(110)
Produktivnost se je zmanjšala zaradi povečanja zaposlenosti in zmanjšanja proizvodnje, kot je prikazano v preglednici 8 v uvodni izjavi 100.
6. Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga
(111)
Stopnja dampinga, ugotovljena za Kitajsko, je bila precej nad stopnjo de minimis, medtem ko je bil obseg uvoza iz Kitajske majhen v celotnem obravnavanem obdobju. V primeru razveljavitve ukrepov bi bil učinek dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije znaten glede na vedno večji obseg in zniževanje cen uvoza iz Kitajske ter glede na pričakovani razvoj kitajskega uvoza, če bi se iztekla veljavnost ukrepov. Vzporedno so bile v protidampinški preiskavi v zvezi z uvozom MNG iz Indonezije, kot je navedeno v uvodni izjavi 7, ugotovljene znatne stopnje dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike iz Indonezije, kar je znatno povečalo njihov tržni delež na trgu Unije v obravnavanem obdobju.
(112)
Industrija Unije je bila še vedno v procesu okrevanja od učinkov preteklega škodljivega dampinškega uvoza MNG s poreklom iz Kitajske, kot je navedeno v uvodni izjavi 124. Ker se je dampinški uvoz iz Indonezije v obravnavanem obdobju znatno povečal in se je ugotovilo, da je povzročil znatno škodo industriji Unije (12), bi bilo mogoče sklepati, da je proces okrevanja nazadoval.
(a) Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
(113)
Povprečna prodajna cena industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 11
Povprečne prodajne cene
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (EUR/tono)
Indeks
100
107
101
97
Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono)
Indeks
100
120
124
130
Vir: izpolnjen vprašalnik
(114)
Povprečna prodajna cena industrije Unije na enoto, zaračunana nepovezanim strankam v Uniji, se je v obravnavanem obdobju znižala za 3 %. Med poslovnima letoma 2010/2011 in 2011/2012 se je najprej zvišala za 7 %, po tem pa se je nenehno zniževala do obdobja preiskave v zvezi s pregledom. Zvišanje cene v poslovnih letih 2010/2011 in 2011/2012 je mogoče obravnavati kot posledico zvišanja stroškov v istem obdobju, čeprav je bilo to zvišanje izrazitejše od zvišanja cen. Hkrati se je uvoz iz Indonezije povečal in izvajal močan cenovni pritisk na industrijo Unije. Zato so se cene industrije Unije v poslovnih letih 2011/2012 in 2012/2013 znižale za 6 %, med poslovnim letom 2012/2013 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom pa še za 4 %.
(115)
Proizvodni stroški na enoto so se v obravnavanem obdobju zvišali za 30 %. Njihovo neprekinjeno zviševanje se je začelo v poslovnem letu 2011/2012, zlasti zaradi zvišanja stroškov surovin in dela. Kot je navedeno zgoraj, tega zvišanja stroškov ni bilo mogoče pokriti z enakovrednim zvišanjem cene, saj se je z dampinškim uvozom iz Indonezije izvajal cenovni pritisk.
(116)
Ena zainteresirana stran je pozvala Komisijo, naj razišče, ali je morebitna vključitev stranskih izdelkov v strošek proizvodnje industrije Unije lahko povzročila umetno zvišanje povprečnih stroškov proizvodnje industrije Unije. V preiskavi se je ugotovilo, da so bili stranski izdelki pravilno razporejeni in na noben način niso izkrivljali celotne slike škode. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(b) Stroški dela
(117)
Povprečni stroški dela v industriji Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 12
Povprečni stroški dela na zaposlenega
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)
Indeks
100
117
125
124
Vir: izpolnjen vprašalnik
(118)
Povprečni stroški dela na zaposlenega so se zvišali za 24 %. To bi bilo mogoče pojasniti predvsem z okrepljenimi prizadevanji industrije Unije za izboljšanje učinkovitosti svojih delavcev in osebja, da bi se optimiziral proizvodni proces.
(c) Zaloge
(119)
Zaloge proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 13
Zaloge
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Končne zaloge
Indeks
100
82
164
143
Končne zaloge kot delež proizvodnje
Indeks
100
86
153
156
Vir: izpolnjen vprašalnik
(120)
Končne zaloge so se v obravnavanem obdobju na splošno povečale za 43 %. Med poslovnima letoma 2010/2011 in 2011/2012 so se zmanjšale, ko se je zmanjšal obseg proizvodnje in povečal obseg izvoza. Med poslovnima letoma 2011/2012 in 2012/2013 so se povečale zaradi povečanja proizvodnje, prodaja industrije Unije na trgu Unije pa je ostala skoraj nespremenjena. Od poslovnega leta 2012/2013 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom so se končne zaloge ponovno zmanjšale, zlasti zaradi odločitve za zmanjšanje proizvodnje, da bi se zmanjšale velike zaloge.
(121)
Končne zaloge, izražene kot odstotek proizvodnje, so se med poslovnima letoma 2010/2011 in 2011/2012 zmanjšale, med poslovnima letoma 2011/2012 in 2012/2013 pa skoraj podvojile. Dodatno so se povečale med poslovnim letom 2012/2013 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. Na splošno so se v obravnavanem obdobju povečale za 56 %. Povečanje v poslovnem letu 2012/2013 in obdobju preiskave v zvezi s pregledom je treba obravnavati ob upoštevanju povečanja obsega dampinškega uvoza iz Indonezije, medtem ko je prodaja Unije v istem obdobju ostala skoraj nespremenjena.
(d) Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(122)
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb proizvajalca Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 14
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb
Poslovno leto 2010/2011
Poslovno leto 2011/2012
Poslovno leto 2012/2013
Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)
Indeks
100
30
- 31
- 80
Denarni tok (v EUR)
Indeks
100
39
- 48
- 19
Naložbe (v EUR)
Indeks
100
182
143
197
Donosnost naložb
Indeks
100
14
- 61
- 110
Vir: izpolnjen vprašalnik
(123)
Komisija je dobičkonosnost industrije Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost se je v poslovnih letih 2010/2011 in 2011/2012 znatno zmanjšala, vendar je ostala pozitivna. V poslovnem letu 2012/2013 je postala negativna. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je še dodatno zmanjšala. Dobičkonosnost se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala za 180 %. To zmanjšanje je bilo predvsem posledica cenovnega pritiska uvoza iz Indonezije, ki je na trg Unije vstopal po dampinških cenah in je industriji Unije preprečeval, da bi svoje cene določala v skladu z zvišanjem stroškov. Neto denarni tok je sposobnost industrije Unije, da sama financira svoje dejavnosti. Gibal se je na enak način kot dobičkonosnost, in sicer se je v obravnavanem obdobju neprekinjeno zmanjševal, od poslovnega leta 2012/2013 naprej pa je bil negativen. To gibanje se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še stopnjevalo. Neto denarni tok se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšal za 119 %.
(124)
Naložbe so se v obravnavanem obdobju povečale za 97 %. Vključevale so predvsem naložbe, potrebne za vzdrževanje in skladnost z zakonskimi varnostnimi zahtevami. Industrija Unije je pred obravnavanim obdobjem še vedno okrevala od preteklega dampinga kitajskih proizvajalcev izvoznikov, pri čemer se je njen položaj začel izboljševati in je bila od začetka obravnavanega obdobja do poslovnega leta 2011/2012 dobičkonosna. V teh okoliščinah se je izvedlo veliko naložb, ki jih ni bilo več mogoče odložiti, kar je razlog za bistveno povečanje naložb v poslovnem letu 2011/2012 in naslednjih letih.
(125)
Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Enako kot drugi finančni kazalniki je bila donosnost naložb pri proizvodnji in prodaji podobnega izdelka od poslovnega leta 2012/2013 naprej negativna, kar je izražalo negativno gibanje dobičkonosnosti. Donosnost naložb se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala za 210 %.
(126)
Zaradi zmanjševanja dobičkonosnosti in denarnega toka se je zmanjšala tudi zmožnost zbiranja kapitala družbe.
(e) Sklep o škodi
(127)
Skoraj vsi glavni kazalniki škode so pokazali negativno gibanje. Obseg proizvodnje in izkoriščenost zmogljivosti sta se v obravnavanem obdobju zmanjšala za približno 9 %, obseg prodaje pa za 17 %. Ker je industrija Unije poskušala nadomestiti zmanjšanje obsega prodaje in tržnega deleža, so se njene povprečne cene v obravnavanem obdobju znižale za 3 %, stroški proizvodnje pa so se vzporedno zvišali za 30 %. Zato se je dobičkonosnost, ki je bila na začetku obravnavanega obdobja pozitivna, zmanjšala in v poslovnem letu 2012/2013 postala negativna, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je še naprej zmanjševala. Podobna negativna gibanja je bilo mogoče opaziti pri neto denarnem toku in donosnosti naložb.
(128)
Zaposlenost se je v obravnavanem obdobju povečala za 8 %. To povečanje v obravnavanem obdobju je mogoče pojasniti z vključitvijo nekdanje povezane družbe leta 2011 in razširitvijo sektorja vzdrževalnih del industrije Unije. Tudi naložbe so pokazale pozitivno gibanje. Povezane so bile predvsem s preventivnimi ukrepi in varnostnimi zahtevami, ne pa s povečanjem zmogljivosti. Ta pozitivna gibanja torej niso izključevala obstoja škode.
(129)
Ena zainteresirana stran je trdila, da negativno gibanje v zgolj nekaterih kazalnikih škode ne zadostuje za sklepanje o znatni škodi. Člen 3(5) osnovne uredbe ne določa, da morajo negativno gibanje pokazati vsi kazalniki škode, vendar je treba industrijo Unije proučiti z ocenjevanjem razvoja vseh kazalnikov škode kot celote. V sedanjem primeru so skoraj vsi kazalniki škode pokazali negativno gibanje, vključno z glavnimi kazalniki, kot so obseg prodaje in proizvodnje, tržni delež, povprečne prodajne cene in dobičkonosnost.
(130)
Komisija je na podlagi navedenega sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
F. VERJETNOST PONOVITVE ALI NADALJEVANJA ŠKODE
1. Uvodna opomba
(131)
Kot je prikazano v uvodnih izjavah 99 do 130, je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo. Kitajski izvoz je bil v celotnem obravnavanem obdobju na trgu Unije prisoten le v omejenih količinah, medtem ko sta se obseg uvoza in tržni delež iz Indonezije v istem obdobju skoraj potrojila. V vzporedni preiskavi v zvezi z uvozom MNG iz Indonezije iz uvodne izjave 7 se je ugotovilo, da je bil uvoz iz Indonezije dampinški in je povzročil znatno škodo industriji Unije, medtem ko uvoz iz Kitajske glede na majhen obseg in nizke ravni cen k tej škodi ni prispeval (13). Kot je navedeno v uvodnih izjavah 48 in 70, je preiskava hkrati pokazala, da se je kitajski uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom izvajal po dampinških ravneh cen, pri čemer je obstajala verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi se iztekla veljavnost ukrepov.
2. Učinek predvidenega obsega uvoza iz Kitajske in cen v primeru razveljavitve ukrepov
(132)
Komisija je ocenila verjetnost ponovitve škode v primeru izteka trenutno veljavnih ukrepov, in sicer morebitni vpliv kitajskega uvoza na trg in industrijo Unije, v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
(133)
Ta analiza se je osredotočila na neizkoriščeno zmogljivost kitajskih proizvajalcev izvoznikov, privlačnost trga Unije in gibanje cen kitajskih proizvajalcev v Uniji. Upoštevali so se tudi uvedeni protidampinški ukrepi za uvoz MNG iz Indonezije.
(134)
Kot je določeno v uvodni izjavi 51, je bila skupna neizkoriščena zmogljivost proizvodnje MNG na Kitajskem leta 2012 ocenjena na približno 600 000-900 000 ton. Ta znesek je v veliki meri presegel skupno potrošnjo MNG v Uniji v istem obdobju.
(135)
Zaradi privlačnosti trga Unije, opisane v uvodnih izjavah 59 do 64, se lahko upravičeno pričakuje, da se bo v primeru razveljavitve ukrepov vsaj del navedene neizkoriščene zmogljivosti po vsej verjetnosti preusmeril na trg Unije.
(136)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 50, bi kitajske cene uvoza brez protidampinških dajatev v povprečju za več kot 10 % nelojalno znižale prodajne cene Unije. Prav tako bi bile nižje tudi od indonezijskih cen uvoza. Na podlagi tega se je sklenilo, da bodo brez ukrepov kitajski proizvajalci izvozniki verjetno povečali cenovni pritisk na trg Unije in s tem še povečali znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je vzporedna protidampinška preiskava pokazala, da je uvoz iz Indonezije na trgu Unije ustvaril cenovni pritisk, zaradi katerega industrija Unije ni mogla zvišati svojih cen v skladu z zvišanjem stroškov, ampak je morala v obravnavanem obdobju svoje cene znižati.
(137)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 60, bi se lahko kitajske cene uvoza zvišale, če bi se iztekla veljavnost ukrepov. Vendar ob upoštevanju znatnih stopenj nelojalnega nižanja cen, ugotovljenih ob odštetju protidampinških dajatev, in tudi če so se kitajske cene uvoza dejansko zvišale, torej obstaja stopnja, ki kitajskim izvoznikom omogoča ohranjanje ravni cen uvoza pod ravnmi cen industrije Unije, s čimer bodo zelo verjetno lahko pridobili dodatne tržne deleže na trgu Unije. Če bi se to zgodilo, bi se industrija Unije soočila s takojšnjim padcem svoje prodaje in prodajnih cen.
(138)
Ob upoštevanju vzporedne preiskave v zvezi z Indonezijo in ustreznih ukrepov zoper uvoz MNG iz te države, bo industrija Unije po pričakovanjih lahko okrevala od znatne škode. Ta proces okrevanja bi bil ogrožen, če bi se uvoz iz Kitajske ponovno začel izvajati v znatnih količinah in po dampinških cenah, kar bi se zgodilo, če bi se iztekla veljavnost ukrepov.
3. Pripombe, prejete po razkritju
(139)
Po razkritju je ena zainteresirana stran trdila, da ohranitev ukrepov ne bi izboljšala stanja proizvajalca Unije, ker so poslabšanje razmer povzročili predvsem dejavniki, ki niso povezani z uvozom MNG iz Kitajske. Ta stran je trdila, da so bili ti dejavniki predvsem učinek naložbene politike industrije Unije na njeno dobičkonosnost, povečanje stroškov dela in domnevna neučinkovita uporaba virov. Trdila je še, da učinek teh faktorjev pri oceni splošnega stanja industrije Unije ni bil dovolj upoštevan.
(140)
Treba je opozoriti, da zadevna zainteresirana stran ni predložila nobenih novih informacij ali dokazov v podporo tem trditvam.
(141)
Kar zadeva naložbe industrije Unije, ta stran ni pojasnila, v kolikšni meri bi lahko te naložbe vplivale na njeno dobičkonosnost. Kakor je opisano v uvodni izjavi 124, so naložbe industrije Unije izhajale iz razumnih poslovnih odločitev in jih ne moremo šteti za neprimerne. Poleg tega se naložbeni stroški sčasoma amortizirajo in kot taki niso imeli nobenega bistvenega vpliva na dobičkonosnost industrije Unije.
(142)
Kar zadeva povečanje stroškov dela, natančnih podatkov zaradi njihove zaupnosti sicer ni mogoče objaviti, vendar je preiskava pokazala, da vpliv tega povečanja na skupne stroške proizvodnje ni bil bistven.
(143)
V zvezi z neučinkovito uporabo virov stran ni navedla narave domnevnih neučinkovitosti, preiskava pa ni odkrila nobenih morebitnih neučinkovitosti industrije Unije.
(144)
Zato so bile te trditve zavrnjene.
4. Sklep
(145)
Glede na ugotovitve preiskave, in sicer v zvezi z neizkoriščeno zmogljivostjo, privlačnostjo trga Unije in pričakovanih ravni cen kitajskega uvoza, se šteje, da se bo škoda po vsej verjetnosti ponovila, če bi se ukrepi razveljavili, pri tem pa se bodo dodatno poslabšale razmere industrije Unije, ki so nastale zaradi povzročene škode, saj se bo kitajski uvoz po dampinških cenah verjetno povečal in s tem nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije.
G. INTERES UNIJE
(146)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov zoper Kitajsko v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.
(147)
Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.
(148)
Na podlagi tega je Komisija proučila, ali so kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja dampinga in škode obstajali nujni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da ohranitev obstoječih ukrepov ni bila v interesu Unije.
1. Interes industrije Unije
(149)
Preiskava je pokazala, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo. Kot je navedeno v uvodni izjavi 131, je znatno škodo povzročil dampinški uvoz iz Indonezije. V preiskavi se je ugotovilo tudi, da je obstajala verjetnost ponovitve znatne škode, če bi se iztekla veljavnost ukrepov zoper kitajski uvoz. Zlasti je verjetno, da bo pričakovano okrevanje industrije Unije od povzročene škode zaradi uvoza iz Indonezije zaradi protidampinških ukrepov, uvedenih zoper to državo, ogroženo, če bi se nadaljeval kitajski uvoz MNG na trgu Unije po dampinških cenah.
(150)
Če bi se ukrepi ohranili, se pričakuje, da bo industrija Unije lahko imela vse koristi od učinkov uvedenih ukrepov v okviru vzporedne preiskave v zvezi z uvozom MNG iz Indonezije, kar pomeni, da bo okrevala od povzročene znatne škode. Sčasoma bi morala tudi izboljšati dobičkonosnost.
(151)
Zato se je sklenilo, da bi bila ohranitev veljavnih ukrepov zoper Kitajsko v interesu industrije Unije.
2. Interes uvoznikov/trgovcev
(152)
Po objavi obvestila o začetku se je javilo 14 družb. Vendar nobena od teh družb v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni uvažala MNG iz Kitajske v Unijo.
(153)
Med preiskavo se je kot uporabnik javil en trgovec v Uniji, ki se ukvarja s preprodajo MNG v Uniji in zunaj nje. Ta trgovec je MNG kupoval predvsem od industrije Unije, pa tudi od uvoznikov. MNG, ki ga je kupil od trgovcev, ni bil kitajskega porekla, temveč je izviral iz Indonezije in drugih tretjih držav. Dejavnost trgovca, povezana z MNG, je zanemarljiva v primerjavi z njegovo celotno dejavnostjo. Na podlagi tega se je štelo, da veljavni ukrepi za uvoz MNG iz Kitajske niso imeli nobenega bistvenega negativnega učinka na položaj tega trgovca.
3. Interes uporabnikov
(154)
Uporabniki so dejavni predvsem v živilskem sektorju in MNG uporabljajo pri proizvodnji mešanic začimb, juh in pripravljene hrane. MNG se uporablja tudi v posebne neprehrambene namene, na primer pri proizvodnji detergentov.
(155)
Javilo se je 33 družb in poslani so jim bili vprašalniki. Pet družb je sodelovalo v preiskavi in predložilo izpolnjen vprašalnik. Štiri od njih so bile dejavne v živilskem sektorju, ena pa v neživilskem sektorju. Dve od sodelujočih družb, od katerih je ena dejavna v živilskem sektorju, druga pa proizvaja detergente, sta bili preverjeni na kraju samem.
(a) Živilski sektor
(156)
Preiskava je pokazala, da je MNG v povprečju predstavljal približno 5 % skupnih stroškov za izdelke, ki vsebujejo MNG, ki ga proizvajajo sodelujoče družbe, ki so zagotovile potrebne podatke.
(157)
Od štirih sodelujočih uporabnikov je le eden uvažal MNG iz Kitajske. Ta sodelujoča družba je MNG kupovala od industrije Unije in približno 40 % vseh svojih nakupov MNG uvažala iz Kitajske. Dejavnost, povezana z izdelki, ki vsebujejo MNG, je predstavljala približno eno tretjino njene celotne dejavnosti. Ugotovljeno je bilo, da je bila družba v obdobju preiskave dobičkonosna.
(158)
Ostale tri družbe v obdobju preiskave v zvezi s pregledom niso uvažale MNG iz Kitajske. Med njimi sta bili družbi, katerih dejavnost, povezana z MNG, je bila razmeroma nepomembna v primerjavi z njuno celotno dejavnostjo. Poleg tega sta bili ti družbi v obdobju preiskave v zvezi s pregledom glede na zagotovljene podatke dobičkonosni. Dejavnost tretje družbe, ki je bila sicer povezana z izdelki, ki vsebujejo MNG, je predstavljala približno eno tretjino njene celotne dejavnosti, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je ugotovilo, da je bila družba dobičkonosna.
(b) Neživilski sektor
(159)
Ena od sodelujočih družb je MNG uporabljala za proizvodnjo detergentov. MNG je predstavljal med 15 % in 20 % stroškov proizvodnje teh izdelkov. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je družba MNG kupovala predvsem od industrije Unije. MNG je uvažala tudi iz drugih tretjih držav, vendar ne iz Kitajske. V primerjavi z njeno celotno dejavnostjo je bil z izdelki, ki vsebujejo MNG, povezan samo manjši del njenih dejavnosti, za katerega je bilo poleg tega ugotovljeno, da je pozitivna stopnja dobička v obdobju preiskave znašala [5-10] %.
(160)
Ta zainteresirana stran je trdila, da se bo glede na regulativni okvir EU, ki prepoveduje uporabo fosfatov in drugih fosforjevih spojin (14), MNG pri proizvodnji detergentov verjetno uporabljal v večjih količinah, saj bo zamenjal fosfate in druge fosforjeve spojine. Zato se pričakuje, da se bo povpraševanje po MNG v Uniji bistveno povečalo in da bodo morebitne protidampinške dajatve na uvoz MNG škodile razvoju tega novega trga. Zlasti je stran trdila, da kitajski uvoz zaradi stopnje uvedenih protidampinških ukrepov na uvoz MNG iz Kitajske ne more vstopiti na trg Unije in da zato obstaja tveganje pomanjkanja dobave v Uniji. Družba je nadalje trdila, da ker veljajo tudi ukrepi zoper uvoz MNG iz Indonezije, to pomeni pomanjkanje drugih virov dobave.
(161)
Ta uporabnik je nadalje trdil, da bo imela industrija Unije glede na pričakovano povečanje potrošnje MNG od tega koristi ter bo tudi povečala svoj obseg prodaje na trgu Unije. Po drugi strani pa je uporabnik trdil, da industrija Unije ne bo imela dovolj zmogljivosti za preskrbo vedno večjega povpraševanja na trgu Unije.
(162)
Vendar je v tej fazi težko predvideti, kako bo novi pravni okvir vplival na trg Unije in ali bo spodbudil proizvodnjo detergentov na osnovi MNG (ali v kakšnem obsegu) ter s tem vplival na povpraševanje po MNG v Uniji. Poleg tega zainteresirana stran ni zagotovila nobenih dokazov o tem, kako obsežni bi bili lahko škodljivi učinki protidampinške dajatve. V zvezi s tem je treba opozoriti, da je cilj protidampinške dajatve vzpostaviti enake konkurenčne pogoje na trgu Unije. Preiskava je pokazala tudi, da je veliko drugih virov dobave, na primer države, kot so Brazilija, Vietnam in Republika Koreja.
(163)
Po razkritju je ista zainteresirana stran ponovila svojo trditev, da se bo povpraševanje po MNG v Uniji bistveno povečalo zaradi prepovedi fosfatov in da industrija Unije ne bo mogla zadostiti temu povečanemu povpraševanju v Uniji. Vendar zadevna stran ni navedla nobenih novih informacij ali dokazov, s katerimi bi podprla svojo trditev, zato je bila ta trditev zavrnjena.
(164)
Kar zadeva druge vire dobave, je bil tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav v poslovnem letu 2010/2011 precejšen, zmanjšal pa se je le zaradi nepoštenih cen uvoza iz Indonezije. Pričakuje se, da bo uvedba dajatev na uvoz MNG iz Indonezije v vzporedni preiskavi drugim tretjim državam omogočila ponovno pridobitev izgubljenih tržnih deležev v Uniji. Če bi se razveljavili ukrepi v zvezi s Kitajsko, bi bil ogrožen pričakovani učinek protidampinških dajatev za Indonezijo, saj bo uvoz iz Kitajske verjetno vstopil na trg Unije v bistveno večjih količinah po dampinških ravneh cen, ki bi nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije na trgu Unije (kot je bilo že ugotovljeno v uvodnih izjavah 149 do 151).
(165)
Po razkritju je zgoraj omenjena zainteresirana stran ponovila, da ni nobenih alternativnih virov dobave, ker proizvajalci na drugih trgih tretjih držav pripadajo isti skupini kot industrija Unije.
(166)
Kot je bilo navedeno v uvodnih izjavah 94 in 95 zgoraj, alternativni viri dobave MNG obstajajo v več tretjih državah, kot so Brazilija, Republika Koreja ali Vietnam. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je tržni delež uvoza iz tretjih držav, razen iz Kitajske ali Indonezije, pomenil le četrtino svoje ravni v poslovnem letu 2010/2011. Če se bodo ukrepi za uvoz iz Kitajske ohranili, ni nobenega razloga, da ne bi mogel uvoz iz drugih tretjih držav vsaj delno pokriti potreb uporabnikov MNG, ustrezni tržni delež pa bi se lahko povzpel nazaj na raven iz poslovnega leta 2010/2011 oziroma še višje. Poleg tega po informacijah, ki so bile na voljo stranem v nezaupnem spisu, ti alternativni viri pripadajo bodisi podjetjem/skupinam podjetij, ki so neodvisna od skupine Ajinomoto, bodisi tej skupini. Tudi če bi ti alternativni viri pripadali skupini Ajinomoto, pa ni nobenega znaka, da trgu Unije ne bi dobavljali po poštenih pogojih. To trditev bi bilo zato treba zavrniti.
(167)
Ista stran je trdila tudi, da ima industrija Unije prevladujoč položaj in da bi na trgu Unije prišlo do pomanjkanja konkurence. Trdila je, da bi ohranitev ukrepov zoper kitajski MNG še dodatno okrepila položaj industrije Unije na trgu Unije.
(168)
Preiskava je jasno pokazala, da industrija Unije ni mogla ohraniti svojega obsega prodaje v Uniji, saj je izgubila svoj tržni delež, in sicer zlasti zaradi uvoza iz Indonezije. Poleg tega industrija Unije zaradi cenovnega pritiska, ki se je izvajal z dampinškim uvozom iz Indonezije, ni mogla zvišati svojih cen v skladu z zvišanjem stroškov surovin, zato je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela velike izgube. Komisija je ugotovila tudi, da v Uniji konkurira tudi uvoz iz več tretjih držav, ki imajo prost dostop do trga Unije. Glede na to ni bilo dovolj dokazov v zvezi z domnevnim prevladujočim položajem industrije Unije in trditev je bilo treba zavrniti.
(169)
Po razkritju je zadevna zainteresirana stran trdila, da ne bi bilo v interesu Unije, da bi bili uporabniki v Uniji odvisni od industrije Unije in da bi moralo biti dovolj alternativnih virov dobave. V podporo tej trditvi je zadevna stran navedla, da je bila manjša potrošnja med poslovnima letoma 2010/2011 in 2011/2012 predvsem rezultat zmanjšanja obsega proizvodnje industrije Unije.
(170)
Kakor je bilo omenjeno zgoraj v uvodni izjavi 100, se je proizvodnja med poslovnima letoma 2010/2011 in 2011/2012 zmanjšala za 5 %, potrošnja pa se je v istem obdobju zmanjšala za 13 % (glej uvodni izjavi 76 in 78). V poslovnem letu 2011/2012 je bila izkoriščenost zmogljivosti 5 % pod svojo ravnjo iz poslovnega leta 2010/2011, kar pomeni, da so obstajale rezervne zmogljivosti v poslovnem letu 2011/2012. Proizvodnja industrije Unije se zato ne more obravnavati kot dejavnik, ki bi imel vpliv na zmanjšanje potrošnje v poslovnem letu 2011/2012. V vsakem primeru, kakor je bilo navedeno zgoraj v uvodni izjavi 166, obstajajo alternativni viri dobave v drugih tretjih državah. To trditev bi bilo zato treba zavrniti.
(171)
Na podlagi tega in zlasti dejstva, da ukrepi zoper Kitajsko dozdevno niso imeli nobenih bistvenih negativnih učinkov na sodelujoče uporabnike, je Komisija sklenila, da v primeru ohranitve ukrepov učinek na gospodarski položaj teh gospodarskih subjektov verjetno ne bo bistven.
4. Interes dobaviteljev
(172)
Javili so se štirje dobavitelji surovin v Uniji in predložili izpolnjene vprašalnike. Njihova prodaja surovin industriji Unije je predstavljala le majhen delež njihovega celotnega prihodka od prodaje. Dva od teh dobaviteljev sta izpodbijala navedeni sklep s trditvijo, da bi izginotje industrije Unije bistveno vplivalo na njuno poslovno dejavnost. Dobavitelja sta trdila, da bi morebitna zaustavitev proizvodnje MNG v Uniji škodila njunemu splošnemu poslovanju, saj sladkorne rastline nujno proizvedejo tudi določeno količino sladkornih sirupov in melase, katerih glavni kupec je industrija Unije. Če se sladkor v teh oblikah ne proda, bi to vplivalo na splošno učinkovitost zadevne rastline.
(173)
Vendar te trditve niso bile podprte z dokazi, zato so se zavrnile.
5. Druge trditve
(174)
Ena zainteresirana stran je trdila, da bi bilo treba veljavne ukrepe zoper Kitajsko oceniti skupaj z učinki ukrepov, uvedenih za uvoz MNG iz Indonezije.
(175)
Učinek obeh ukrepov na uporabnike se je proučil v okviru razpoložljivosti drugih virov dobave. Analiza je pokazala, da so imele številne tretje države dejansko možnost izvažati MNG v Unijo. Te tretje države so bile dejansko prisotne na trgu Unije, preden je indonezijski dampinški uvoz vstopil v Unijo v velikih količinah.
6. Sklep o interesu Unije
(176)
Glede na navedeno je Komisija sklenila, da v okviru interesa Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov zoper Kitajsko.
H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(177)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po navedenem razkritju jim je bilo odobreno tudi obdobje za predložitev pripomb. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, če je bilo to upravičeno.
(178)
Iz navedenega sledi, kakor določa člen 11(2) osnovne uredbe, da bi bilo treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz MNG s poreklom iz Kitajske in so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 1187/2008, ohraniti.
(179)
Podjetje lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo. Zahtevek mora vsebovati vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost podjetja do stopnje dajatve, ki se zanj uporablja. Če sprememba imena podjetja ne vpliva na upravičenost podjetja do stopnje dajatve, ki se zanj uporablja, se obvestilo o spremembi imena objavi v Uradnem listu Evropske unije.
(180)
Odbor, ustanovljen s členom 15(1) osnovne uredbe, ni predložil mnenja -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz mononatrijevega glutamata, ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 2922 42 00 (oznaka TARIC 2922420010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja veljavne dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:
Družba
Stopnja protidampinške dajatve (%)
Dodatna oznaka TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co. Ltd, in Tongliao Meihua Bio-Tech Co. Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd
36,5
A884
Vse druge družbe
39,7
A999
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 21. januarja 2015