SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2014/91/EU
ze dne 23. července 2014,
kterou se mění směrnice 2009/65/ES o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP), pokud jde o činnost depozitářů, zásady odměňování a sankce
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 53 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES (3) by měla být změněna, aby zohlednila vývoj na trhu a dosavadní zkušenosti účastníků trhu a orgánů dohledu, a zejména aby řešila rozdíly mezi vnitrostátními předpisy, pokud jde o povinnosti a odpovědnost depozitářů, zásady odměňování a sankce.
(2)
Pro účely řešení potenciálně nepříznivých účinků špatně navržených systémů odměňování na řádné řízení rizik a kontrolu chování jednotlivců při podstupování rizik by měla být pro správcovské společnosti subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) výslovně stanovena povinnost vytvořit a udržovat zásady a postupy odměňování, které jsou v souladu s řádným a účinným řízením rizik, a to pro ty kategorie pracovníků, jejichž pracovní činnosti mají významný dopad na rizikový profil jimi spravovaných SKIPCP. Tyto kategorie pracovníků by měly zahrnovat všechny zaměstnance a jakékoli další pracovníky na úrovni fondu nebo podfondu, kteří přijímají rozhodnutí, spravují fondy a činí skutečná investiční rozhodnutí, osoby, které mají pravomoc ovlivňovat tyto zaměstnance nebo pracovníky, včetně investičních poradců a analytiků, vrcholné vedení a všechny zaměstnance, jejichž celková odměna je řadí do stejné třídy odměňování jako vrcholné vedení a zaměstnance či pracovníky přijímající rozhodnutí. Uvedená pravidla by měla platit rovněž pro investiční společnosti, které neustanovily správcovskou společnost povolenou podle směrnice 2009/65/ES. Tyto zásady a postupy odměňování by se měly přiměřeně uplatňovat na jakoukoli třetí osobu, která vzhledem k výkonu činností, jimiž byla pověřena v souladu s článkem 13 směrnice 2009/65/ES, činí investiční rozhodnutí s dopadem na rizikový profil SKIPCP.
(3)
Za podmínky, že správcovské společnosti SKIPCP a investiční společnosti uplatňují veškeré principy, jimiž se řídí zásady odměňování, by měly mít možnost tyto zásady uplatňovat rozdílně v závislosti na své velikosti, velikosti spravovaných SKIPCP, své vnitřní organizaci a povaze, rozsahu a složitosti jimi vykonávaných činností.
(4)
Zatímco některá opatření musí přijmout vedoucí orgán, je třeba zajistit, aby se v případě, kdy má správcovská společnost nebo investiční společnost v souladu s vnitrostátním právem zřízeny různé orgány pověřené zvláštními funkcemi, požadavky směřující na „vedoucí orgán“ nebo „vedoucí orgán v rámci výkonu dohledu“ vztahovaly rovněž nebo místo toho na tyto orgány, například na valnou hromadu.
(5)
Při uplatňování principů týkajících se řádných zásad a postupů odměňování uvedených v této směrnici by členské státy měly zohlednit principy stanovené v doporučení Komise 2009/384/ES (4), činnost Rady pro finanční stabilitu a závazky skupiny G20 k omezování rizik v odvětví finančních služeb.
(6)
Smluvně zaručená pohyblivá složka odměny by měla být poskytována výjimečně, neboť neodpovídá řádnému řízení rizik ani zásadě odměny za výkon, a měla by být omezena na první rok ve funkci.
(7)
Principy týkající se řádných zásad odměňování by se měly vztahovat i na platby, které SKIPCP hradí správcovským společnostem nebo investičním společnostem.
(8)
Komise se vyzývá, aby analyzovala, jaké společné náklady a výdaje existují v členských státech u retailových investičních produktů a zda je třeba tyto náklady a výdaje dále harmonizovat, a aby svá zjištění předložila Evropskému parlamentu a Radě.
(9)
Na podporu sbližování dohledu při hodnocení zásad a postupů odměňování by měl Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) (dále jen „orgán ESMA“) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (5) zajistit, aby existovaly obecné pokyny pro řádné zásady a postupy odměňování v odvětví správy aktiv. Při vypracovávání těchto obecných pokynů by měl být orgánu ESMA nápomocen Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) (dále jen „orgán EBA“) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (6). Aby nebyla ustanovení o odměňování obcházena, měly by uvedené obecné pokyny rovněž stanovit další vodítka, pokud jde o to, na které osoby se zásady a postupy odměňování vztahují, a pokud jde o přizpůsobení principů odměňování velikosti správcovské společnosti nebo investiční společnosti a velikosti jí spravovaných SKIPCP, její vnitřní organizaci a povaze, rozsahu a složitosti jí vykonávaných činností. Obecné pokyny orgánu ESMA týkající se zásad a postupů odměňování by měly být v rozsahu, v jakém je to možné, a tam kde je to vhodné, uvedeny do souladu s obecnými pokyny pro fondy regulované podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (7).
(10)
Ustanoveními o odměňování by nemělo být dotčeno plné uplatňování základních práv, které zaručuje Smlouva o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“), Smlouva o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a Listina základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“), obecné zásady vnitrostátního smluvního a pracovního práva, příslušné právní předpisy týkající se práv a účasti akcionářů a obecné povinnosti správních orgánů a dozorčích orgánů dotčených společností ani případná práva sociálních partnerů při uzavírání a prosazování kolektivních smluv podle vnitrostátního práva a zvyklostí.
(11)
Aby byla zajištěna nezbytná míra harmonizace příslušných právních a správních požadavků v jednotlivých členských státech, měla by být přijata dodatečná pravidla, jež stanoví úkoly a povinnosti depozitářů, určí, které právní subjekty mohou být jmenovány depozitáři, a vyjasní odpovědnost depozitáře v případě ztráty aktiv SKIPCP v opatrování nebo v případě, že depozitář plní své kontrolní povinnosti nesprávně. Důsledkem takového nesprávného plnění může být ztráta aktiv, ale také ztráta hodnoty aktiv, jestliže například depozitář neučiní příslušná opatření v souvislosti s investicemi, které nejsou v souladu se statutem fondu.
(12)
Je nezbytné jasně stanovit, že SKIPCP by měl jmenovat pouze jednoho depozitáře k vykonávání celkového dohledu nad aktivy SKIPCP. Požadavek, aby byl jmenován pouze jeden depozitář, by měl zajistit, že daný depozitář bude mít přehled o všech aktivech SKIPCP a správci fondu i investoři se v případě problémů s úschovou aktiv nebo výkonem funkcí dohledu budou moci obrátit na jediný subjekt. K úschově aktiv patří jejich opatrování nebo v případě aktiv, která jsou takové povahy, že je není možno mít v opatrování, ověřování vlastnictví těchto aktiv i vedení jejich evidence.
(13)
Při plnění svých úkolů by měl depozitář jednat čestně, spravedlivě, profesionálně, nezávisle a v zájmu SKIPCP a investorů SKIPCP.
(14)
Aby se bez ohledu na formu SKIPCP zajistil harmonizovaný přístup k výkonu povinností depozitářů ve všech členských státech, je nezbytné zavést jednotný seznam kontrolních povinností depozitáře ve vztahu ke SKIPCP s korporátní formou (investiční společnost) a ke SKIPCP se smluvní formou.
(15)
Úkolem depozitáře by mělo být řádné sledování peněžních toků SKIPCP, a zejména zajištění toho, aby peníze investora a peněžní prostředky, které jsou majetkem SKIPCP, byly řádně vloženy na účty zřízené na jméno SKIPCP nebo správcovské společnosti, která jedná jménem SKIPCP, nebo na jméno depozitáře, jenž jedná jménem SKIPCP, u některého ze subjektů uvedených v čl. 18 odst. 1 písm. a), b) a c) směrnice Komise 2006/73/ES (8). Měly by tudíž být přijaty podrobnější předpisy pro sledování toku peněžních prostředků s cílem zajistit účinnou a jednotnou úroveň ochrany investorů. Při ověřování, zda jsou peníze investora vloženy na peněžní účet, by měl depozitář zohlednit zásady stanovené v článku 16 této směrnice.
(16)
Aby se zabránilo podvodným převodům peněžních prostředků, mělo by se stanovit, že žádný peněžní účet spojený s transakcemi SKIPCP nesmí být zřízen bez vědomí depozitáře.
(17)
Každé aktivum, která má depozitář v opatrování pro SKIPCP, by mělo být odlišeno od vlastních aktiv depozitáře a mělo by být v každém okamžiku zřejmé, že patří tomuto SKIPCP. Tento požadavek by měl investorům přinést vyšší úroveň ochrany pro případ, že by depozitář neplnil své závazky.
(18)
Vedle stávající povinnosti bezpečně uschovávat aktiva v majetku SKIPCP by měla být odlišena aktiva, která je možno mít v opatrování, a aktiva, u nichž tomu tak není a kde se místo toho uplatňuje požadavek na vedení evidence a ověřování vlastnictví. Skupina aktiv, které lze mít v opatrování, by měla být zřetelně odlišena, neboť povinnost vrátit ztracená aktiva by se měla uplatnit pouze na tuto konkrétní kategorii aktiv.
(19)
Aktiva, která má depozitář v opatrování, by neměla být tímto depozitářem ani žádnou třetí osobou, která byla pověřena výkonem opatrování, znovuužívána na vlastní účet. Pro znovuužití aktiv na účet SKIPCP by měly být stanoveny určité podmínky.
(20)
Je nezbytné vymezit podmínky pro pověření třetí osoby povinnostmi depozitáře spojenými s úschovou. Pověřování a další pověřování by mělo být objektivně odůvodněno a mělo být podléhat přísným požadavkům z hlediska vhodnosti třetí osoby, která je tímto úkolem pověřována, a z hlediska patřičné dovednosti, péče a opatrnosti, jež by měl depozitář při volbě, jmenování a kontrole této třetí osoby vynaložit. Pro dosažení rovných tržních podmínek a stejně vysoké míry ochrany investorů by měly být tyto podmínky uvedeny do souladu s podmínkami platnými podle směrnice 2011/61/EU. Měla by být přijata ustanovení, která zajistí, aby třetí osoby, které byly pověřeny povinnostmi spojenými s úschovou, měly dostatečné prostředky k plnění svých povinností a aby oddělovaly aktiva SKIPCP.
(21)
Pokud centrální depozitář cenných papírů, jak je vymezen v čl. 2 odst. 1 bodu 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 909/2014 (9), nebo centrální depozitář cenných papírů ze třetí země poskytuje služby provozování systému vypořádání obchodů s cennými papíry, jakož i přinejmenším buď prvotního nahrazení listinných cenných papírů zápisem do příslušné evidence prostřednictvím prvotního odepsání, či poskytování a vedení účtů cenných papírů na nejvyšší úrovni, jak jsou uvedeny v oddílu A přílohy tohoto nařízení, nemělo by být poskytování uvedených služeb tímto centrálním depozitářem ve vztahu k cenným papírům SKIPCP, které tento centrální depozitář prvotně zapíše do příslušné evidence prostřednictvím prvotního odepsání, považováno za pověření výkonem opatrováním. Svěření opatrování cenných papírů SKIPCP centrálnímu depozitáři nebo centrálnímu depozitáři ze třetí země by však za pověření výkonem opatrování považováno být mělo.
(22)
Třetí osobě pověřené úschovou aktiv by mělo být umožněno vést takzvaný souhrnný účet, jako společný oddělený účet pro několik SKIPCP.
(23)
Je-li opatrováním pověřena třetí osoba, je také nezbytné zajistit, aby se na danou třetí osobu vztahovaly zvláštní požadavky týkající se účinné obezřetnostní regulace a dohledu. Navíc by se měly provádět pravidelné vnější audity s cílem ověřit, zda jsou finanční nástroje v moci třetí osoby, která byla opatrováním pověřena.
(24)
Aby se zajistila jednotná vysoká úroveň ochrany investorů, měly by být přijaty předpisy pro výkon činnosti a řízení střetů zájmů, které by se měly vztahovat na všechny situace včetně pověření povinnostmi spojenými s úschovou. Tato pravidla by měla zejména zajistit jasné oddělení úkolů a funkcí depozitáře, SKIPCP a správcovské společnosti nebo investiční společnosti.
(25)
Aby se zajistila vysoká míra ochrany investorů a zaručila přiměřená úroveň obezřetnostní regulace a průběžné kontroly, je nezbytné stanovit taxativní seznam subjektů, které jsou způsobilé vykonávat činnost depozitáře. Tyto subjekty by měly být omezeny na národní centrální banky, úvěrové instituce a jiné právní subjekty, které mají na základě práva členských států povolení vykonávat činnosti depozitářů podle této směrnice, jež podléhají obezřetnostnímu dohledu a požadavkům na kapitálovou přiměřenost, které jsou přinejmenším stejné jako požadavky vypočítané v závislosti na zvoleném přístupu v souladu s článkem 315 nebo 317 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (10), jež mají kapitál přinejmenším ve výši počátečního kapitálu podle čl. 28 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (11) a jež mají sídlo nebo pobočku v domovském členském státě SKIPCP.
(26)
Je nezbytné stanovit a vyjasnit odpovědnost depozitáře SKIPCP za ztrátu finančního nástroje, který má v opatrování. Depozitář by měl být odpovědný za to, že v případě ztráty finančního nástroje, který má v opatrování, vrátí SKIPCP finanční nástroj stejného typu nebo odpovídající částku. Mělo by se stanovit, že depozitář bude zproštěn odpovědnosti za ztrátu aktiv pouze v případě, že může prokázat, že ke ztrátě došlo v důsledku vnějších okolností, jež nebylo možné rozumně ovlivnit a jejichž následkům by se nemohlo zabránit ani při vynaložení veškerého přiměřeného úsilí. V této souvislosti by depozitář neměl mít možnost se odvolávat na některé interní situace, jako je podvodný čin zaměstnance, aby se zprostil odpovědnosti.
(27)
V případě, že depozitář pověří opatrováním třetí osobu a tato třetí osoba ztratí finanční nástroje, které má v opatrování, měl by být za ztrátu odpovědný depozitář. V případě ztráty nástroje v opatrování by měl být depozitář povinen vrátit finanční nástroj stejného typu nebo odpovídající částku i tehdy, pokud ke ztrátě došlo u třetí osoby pověřené opatrováním. Této odpovědnosti by měl být depozitář zproštěn pouze v případě, že může prokázat, že ke ztrátě došlo v důsledku vnějších okolností, jež nebylo možné rozumně ovlivnit a jejichž následkům se nemohlo zabránit ani při vynaložení veškerého přiměřeného úsilí. V této souvislosti by depozitář neměl mít možnost se odvolávat na některé interní situace, jako je podvodný čin zaměstnance, aby se zprostil odpovědnosti. V případě ztráty aktiv depozitářem nebo třetí osobou pověřenou opatrováním by neměla existovat možnost, ať již právní či smluvní, jak jej zprostit odpovědnosti.
(28)
Všichni investoři fondu SKIPCP by měli mít možnost přímo či nepřímo prostřednictvím správcovské společnosti nebo investiční společnosti uplatňovat nároky související s odpovědností svého depozitáře. Možnost požadovat od depozitáře nápravu by neměla záviset na právní formě SKIPCP (korporátní nebo smluvní) ani na právní povaze vztahu mezi depozitářem, správcovskou společností a podílníky. Právo podílníků uplatnit nároky z odpovědnosti depozitáře by nemělo vést ke zdvojování nápravy ani k nerovnému zacházení s podílníky.
(29)
Aniž je dotčena tato směrnice, nemělo by být depozitáři bráněno v tom, aby učinil opatření k zajištění náhrady škod a ztrát SKIPCP nebo jejich podílníkům. Tato opatření by zejména neměla depozitáře zprošťovat jeho odpovědnosti, vést k jejímu přenesení nebo jakékoli změně ani zasahovat do práv investorů, včetně práv požadovat nápravu.
(30)
Dne 12. července 2010 Komise předložila návrh změn směrnice Evropského parlamentu a Rady 97/9/ES (12) s cílem zajistit vysokou úroveň ochrany investorům SKIPCP, pokud depozitář nemůže splnit své povinnosti. Uvedený návrh je touto směrnicí doplněn upřesněním povinností a rozsahu odpovědnosti depozitářů a třetích osob pověřených povinnostmi spojenými s úschovou.
(31)
Komise se vyzývá, aby analyzovala, v jakých situacích by úpadek depozitáře SKIPCP nebo třetí osoby, která byla pověřena povinnostmi spojenými s úschovou, mohl způsobit podílníkům SKIPCP ztráty, které nelze podle této směrnice nahradit, aby dále analyzovala, jaký druh opatření by mohl být přiměřený k zajištění vysoké úrovně ochrany investorů nezávisle na zprostředkovatelském řetězci mezi investorem a převoditelnými cennými papíry, které jsou daným úpadkem dotčeny, a aby svá zjištění předložila Evropskému parlamentu a Radě.
(32)
Je třeba zajistit, aby pro depozitáře platily stejné požadavky bez ohledu na právní formu SKIPCP. Jednotné požadavky by měly zvýšit právní jistotu, posílit ochranu investorů a přispět k vytvoření rovných tržních podmínek. Komise neobdržela žádné oznámení o tom, že by nějaká investiční společnost využila výjimky z obecné povinnosti svěřit aktiva depozitáři. Proto by měly být požadavky stanovené ve směrnici 2009/65/ES týkající se depozitáře investiční společnosti považovány za bezpředmětné.
(33)
Ačkoliv tato směrnice stanoví minimální soubor pravomocí, jež by příslušné orgány měly mít, tyto pravomoci by měly být vykonávány v rámci celého systému vnitrostátního práva, který zaručuje dodržování základních práv, včetně práva na soukromí. V souvislosti s výkonem těchto pravomocí, které mohou významně zasáhnout do práva na respektování soukromého a rodinného života, obydlí a komunikací, by členské státy měly mít přiměřená a účinná opatření proti jakémukoli zneužití, včetně povolení předem vydaného soudním orgánem dotčeného členského státu tam, kde je to vhodné. Členské státy by měly umožnit příslušným orgánům vykonávat tyto zasahující pravomoci v míře nezbytné pro řádné vyšetření závažných případů, u nichž neexistují rovnocenné prostředky k účinnému dosažení stejného výsledku.
(34)
Existující záznamy telefonních hovorů a záznamy o datovém provozu od SKIPCP, správcovských společností, investičních společností, depozitářů či jiných subjektů, na něž se vztahuje tato směrnice, jakož i existující záznamy o telefonních hovorech a datovém provozu od telekomunikačních operátorů představují klíčový a někdy jediný důkaz, jenž umožňuje jednak odhalit a prokázat porušení vnitrostátního práva provádějícího tuto směrnici, a jednak ověřit, zda SKIPCP, správcovské společnosti, investiční společnosti, depozitáři či jiné subjekty, na něž se vztahuje tato směrnice, dodržují požadavky na ochranu investorů a další požadavky stanovené v této směrnici a v prováděcích opatřeních přijatých na základě této směrnice. Příslušné orgány by proto měly mít možnost vyžadovat existující záznamy telefonních hovorů, elektronické komunikace a záznamy o datovém provozu, které SKIPCP, správcovské společnosti, investiční společnosti, depozitáři či jiné subjekty, na něž se vztahuje tato směrnice, uchovávají.
Přístup k záznamům o telefonních hovorech a datech je nezbytný pro odhalování porušení požadavků stanovených v této směrnici či prováděcích opatřeních a k ukládání sankcí za tato porušení. V zájmu vytvoření rovných podmínek v Unii, pokud jde o přístup k záznamům o telefonních hovorech a k existujícím záznamům o datovém provozu uchovávaným telekomunikačním operátorem nebo k existujícím záznamům telefonních hovorů a datového provozu uchovávaným SKIPCP, správcovskými společnostmi, investičními společnostmi, depozitáři či jinými subjekty, na něž se vztahuje tato směrnice, by měly mít příslušné orgány v souladu s vnitrostátním právem možnost požadovat existující záznamy o telefonních hovorech a existující záznamy o datovém provozu uchovávané telekomunikačním operátorem, pokud to připouští vnitrostátní právo, a existující záznamy telefonních hovorů a datového provozu uchovávané SKIPCP, správcovskými společnostmi, investičními společnostmi, depozitáři či jinými subjekty, na něž se vztahuje tato směrnice, jestliže existuje důvodné podezření, že tyto záznamy, jež se týkají předmětu kontroly nebo vyšetřování, mohou být relevantními podklady k prokázání porušení požadavků stanovených v této směrnici či jejích prováděcích opatření. Přístup k záznamům o telefonních hovorech a datovém provozu uchovávaným telekomunikačním operátorem by neměl zahrnovat obsah telefonní hlasové komunikace.
(35)
Řádný obezřetnostní rámec a rámec pro podnikání ve finančním sektoru by měl spočívat na pevných dohledových, vyšetřovacích a sankčních režimech. Za tímto účelem by příslušné orgány měly mít dostatečné pravomoci jednat a měly by mít možnost využívat spravedlivé, účinné a odrazující sankční režimy za porušení této směrnice. Revize stávajících pravomocí ukládat sankce a jejich praktického uplatňování zaměřená na podporu sbližování sankcí v celém rozsahu dohledových činností byla provedena v rámci sdělení Komise ze dne 8. prosince 2010 o posílení sankčních režimů ve finančním odvětví. Příslušné orgány by měly být oprávněny ukládat peněžité sankce, které jsou dostatečně vysoké na to, aby byly účinné, odrazující a přiměřené, a vyvážily tak prospěch očekávaný z chování, kterým dochází k porušení požadavků této směrnice.
(36)
Ačkoliv nic nebrání členským státům ve stanovení pravidel týkajících se správních sankcí a trestních sankcí v případě týchž porušení, nemělo by se od členských států vyžadovat, aby stanovily správní sankce za porušení této směrnice, na něž se vztahuje vnitrostátní trestní právo. V souladu s vnitrostátním právem by členské státy neměly být povinny uložit správní i trestní sankce za tentýž protiprávní čin, ale měly by mít možnost tak učinit, pokud to jejich vnitrostátní právo umožňuje. Zachováním trestních sankcí namísto správních sankcí za porušení této směrnice by však neměla být omezena či jinak ovlivněna schopnost příslušných orgánů pro účely této směrnice včas spolupracovat s příslušnými orgány v jiných členských státech, mít přístup k informacím a vyměňovat si informace s těmito příslušnými orgány, a to ani po postoupení daného případu porušení příslušným soudním orgánům k trestnímu stíhání. Členské státy by měly mít možnost rozhodnout, že za porušení, na něž se vztahuje vnitrostátní trestní právo, pravidla pro správní sankce nestanoví. Možnost, aby členské státy uložily místo správních sankcí nebo vedle nich trestní sankce, by neměla být využívána k obcházení sankčního režimu stanoveného touto směrnicí.
(37)
Za účelem zajištění konzistentního uplatňování správních sankcí ve všech členských státech by členské státy při určování typu správních sankcí nebo opatření a výše správních peněžitých sankcí měly mít povinnost zajistit, aby jejich příslušné orgány zohledňovaly všechny relevantní okolnosti.
(38)
S cílem posílit odrazující účinek sankcí pro širokou veřejnost a informovat veřejnost o porušeních předpisů, jež mohou narušovat ochranu investorů, by se sankce s výjimkou určitých přesně definovaných okolností měly zveřejňovat. Aby byl zajištěn soulad se zásadou přiměřenosti, měly by být sankce zveřejňovány anonymně, způsobilo-li by uveřejnění sankcí zúčastněným stranám nepřiměřenou škodu.
(39)
Aby mohl orgán ESMA ještě více posílit jednotnost výsledků dohledu v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010, měly by být všechny zveřejněné sankce zároveň hlášeny tomuto orgánu, který by měl rovněž zveřejňovat výroční zprávu o všech uložených sankcích.
(40)
Příslušným orgánům by měly být svěřeny nezbytné vyšetřovací pravomoci a měly by se zavést účinné mechanismy na podporu hlášení potenciálních či skutečných případů porušení předpisů. Informace o potenciálních a skutečných případech porušení předpisů by rovněž měly přispívat k účinnému plnění úkolů orgánu ESMA v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010. Proto by měl také orgán ESMA stanovit komunikační kanály pro hlášení potenciálních a skutečných případů porušení předpisů. Informace o potenciálních a skutečných případech porušení předpisů sdělené orgánu ESMA by měly být použity pouze pro plnění úkolů orgánu ESMA v souladu s nařízením (EU) č. 1095/2010.
(41)
Tato směrnice ctí základní práva a dodržuje zásady uznané v Listině, jak jsou zakotveny ve Smlouvě o fungování EU.
(42)
Pro dosažení cílů této směrnice by měla být Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Komisi by měla být zejména svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci, jež stanoví podrobnosti, které je nutné zahrnout do standardní smlouvy mezi depozitářem a správcovskou nebo investiční společností, podmínky pro výkon činnosti depozitáře, včetně typu finančních nástrojů, které by měly být zahrnuty mezi nástroje, jež spravuje depozitář v rámci svých povinností spojených s opatrováním, podmínky, které depozitáře opravňují k opatrování finančních nástrojů, jež jsou vedeny u centrálního depozitáře, podmínky, za nichž by měl depozitář zajišťovat úschovu finančních nástrojů, které jsou emitovány v nominální podobě a vedeny u emitenta nebo notáře, povinnosti depozitářů jednat s patřičnou opatrností, povinnost oddělení, podmínky a okolnosti, za nichž by finanční nástroje v opatrování měly být považovány za ztracené, a co se rozumí vnějšími okolnostmi, jež nebylo možné rozumně ovlivnit a jejichž následkům by se nemohlo zabránit ani při vynaložení veškerého přiměřeného úsilí. Úroveň ochrany investorů stanovená těmito akty v přenesené pravomoci by měla být přinejmenším stejně vysoká jako úroveň stanovená akty v přenesené pravomoci přijatými na základě směrnice 2011/61/EU. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla náležité konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(43)
V rámci celkového přezkumu fungování směrnice 2009/65/ES Komise s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (13) přezkoumá limity expozic vůči protistranám použitelné u derivátových obchodů, a to se zřetelem k potřebě stanovit náležitou kategorizaci pro tyto limity, tak aby bylo s deriváty, jež mají z hlediska rizik podobné charakteristiky, zacházeno stejně.
(44)
Členské státy se v souladu se společným politickým prohlášením členských států a Komise ze dne 28. září 2011 o informativních dokumentech (14) zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu o jeden či více dokumentů s informacemi o vztahu mezi jednotlivými složkami směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých za účelem provedení směrnice ve vnitrostátním právu. V případě této směrnice považuje zákonodárce předložení těchto dokumentů za odůvodněné.
(45)
Jelikož cílů této směrnice, a to zlepšení důvěry investorů v SKIPCP tím, že se rozšíří požadavky na povinnosti a odpovědnost depozitářů, zásady odměňování správcovských společností a investičních společností a zavedou společné normy pro udílení sankcí za nejdůležitější porušení této směrnice, nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, ale spíše jich může být z důvodů jejího rozsahu a účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení uvedených cílů.
(46)
V souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (15) byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů a předložil dne 23. listopadu 2012 (16) své stanovisko.
(47)
Směrnice 2009/65/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Směrnice 2009/65/ES se mění takto:
1)
V čl. 2 odst. 1 se doplňují nová písmena, která znějí:
„s)
„vedoucím orgánem“ orgán, jenž má ve správcovské společnosti, investiční společnosti či depozitáři nejvyšší rozhodovací pravomoc, která zahrnuje kontrolní i řídící funkci, nebo pouze řídící funkci, jsou-li obě funkce odděleny. Pokud má správcovská společnost, investiční společnost či depozitář v souladu s vnitrostátním právem zřízeny různé orgány se zvláštními funkcemi, vztahují se požadavky stanovené v této směrnice směřující na vedoucí orgán nebo vedoucí orgán v rámci jeho výkonu dohledu rovněž nebo místo něj na ty členy dalších orgánů správcovské společnosti, investiční společnosti nebo depozitáře, jimž příslušné vnitrostátní právní předpisy tyto funkce svěřují;
t)
„finančním nástrojem“ finanční nástroje ve smyslu přílohy I oddílu C směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU (17).
(17) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 349).“;" 						
2)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 14a
1. Členské státy vyžadují, aby správcovské společnosti zavedly a uplatňovaly zásady a postupy odměňování, které jsou v souladu s řádným a účinným řízením rizik, toto řízení rizik podporují a také nepovzbuzují k podstupování rizik, která nejsou slučitelná s rizikovým profilem, statutem nebo zakládacími dokumenty jimi spravovaných SKIPCP, ani nenarušují plnění povinnosti správcovské společnosti jednat v nejlepším zájmu SKIPCP.
2. Zásady a postupy odměňování zahrnují pevnou i pohyblivou složku platů a zvláštní penzijní výhody.
3. Zásady a postupy odměňování se vztahují na ty kategorie pracovníků, zahrnující mimo jiné členy vrcholného vedení, zaměstnance odpovědné za činnosti spojené s podstupováním rizik, zaměstnance v kontrolních funkcích a všechny zaměstnance, jimž je vyplácena celková odměna na úrovni příjmů vrcholného vedení nebo zaměstnanců odpovědných za činnosti spojené s podstupováním rizik, jejichž pracovní činnosti mají významný dopad na rizikový profil správcovských společností nebo jimi spravovaných SKIPCP.
4. Orgán ESMA vydá v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 1095/2010 příslušným orgánům nebo účastníkům finančního trhu obecné pokyny týkající se osob uvedených v odstavci 3 tohoto článku a uplatňování principů uvedených v článku 14b. V těchto obecných pokynech se zohlední principy řádných zásad odměňování stanovené v doporučení Komice 2009/384/ES (18), velikost správcovské společnosti a jí spravovaného SKIPCP, její vnitřní organizace a povaha, rozsah a složitost jejích činnosti. Při vypracovávání těchto obecných pokynů orgán ESMA úzce spolupracuje s Evropským orgánem dohledu (Evropským orgánem pro bankovnictví) (dále jen „orgán EBA“) zřízeným nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (19), aby byl zajištěn soulad s požadavky vypracovanými pro jiná odvětví finančních služeb, zejména úvěrové instituce a investiční podniky.
Článek 14b
1. Při vytváření a uplatňování zásad odměňování podle článku 14a dodržují správcovské společnosti následující principy způsobem a v rozsahu, který je přiměřený jejich velikosti, vnitřní organizaci a povaze, rozsahu a složitosti jejich činností:
a)
zásady odměňování jsou v souladu s řádným a účinným řízením rizik, toto řízení rizik podporují a nepovzbuzují k podstupování rizik, která nejsou slučitelná s rizikovým profilem, statutem nebo zakládacími dokumenty SKIPCP, které spravuje správcovská společnost;
b)
zásady odměňování jsou v souladu s obchodní strategií, cíli, hodnotami a zájmy správcovské společnosti a spravovaných SKIPCP a jejich investorů a zahrnují opatření pro předcházení střetům zájmů;
c)
zásady odměňování přijímá vedoucí orgán správcovské společnosti v rámci výkonu dohledu a tento orgán přijímá a nejméně jednou ročně přezkoumává obecné principy zásad odměňování, odpovídá za jejich provádění a na jejich provádění dohlíží. Úkoly uvedené v tomto písmenu provádějí pouze ti členové vedoucí orgánu, kteří v této správcovské společnosti nezastávají žádné výkonné funkce a mají odborné znalosti v oboru řízení rizik a odměňování;
d)
uplatňování zásad odměňování je nejméně jednou ročně podrobeno centrální a nezávislé interní kontrole s cílem ujistit se, zda jsou dodržovány zásady a postupy odměňování přijaté vedoucím orgánem v rámci výkonu dohledu;
e)
zaměstnanci v kontrolních funkcích jsou odměňováni podle míry plnění úkolů souvisejících s jejich funkcemi, nezávisle na výsledcích obchodních útvarů, které kontrolují;
f)
na odměňování výše postavených zaměstnanců odpovědných za řízení rizik a dodržování předpisů dohlíží přímo výbor pro odměňování, pokud existuje;
g)
je-li odměna vázána na výsledky, měla by být celková částka odměny založena na kombinaci posouzení výsledků daného jednotlivce a obchodního útvaru nebo SKIPCP a jejich rizik a posouzení celkových výsledků správcovské společnosti, přičemž při posuzování výsledků daného jednotlivce se přihlíží ke kritériím finanční i nefinanční povahy;
h)
posuzování výsledků je zasazeno do víceletého rámce přiměřeného době držení doporučované investorům SKIPCP spravovaného správcovskou společností, aby se zajistilo, že proces posuzování bude založen na dlouhodobějších výsledcích SKIPCP a s ním spojených investičních rizicích a že skutečně vyplacené výkonnostní složky odměny budou rovnoměrně rozloženy do stejného období;
i)
smluvně zaručená pohyblivá složka odměny je poskytována výjimečně a pouze v souvislosti s náborem nových zaměstnanců a je omezena na první rok zaměstnání;
j)
pevná a pohyblivá složka celkové odměny jsou přiměřeně vyváženy, přičemž pevná složka tvoří dostatečně velkou část celkové odměny, aby umožňovala provádění plně flexibilního systému vyplácení pohyblivé složky odměny, včetně možnosti nevyplacení pohyblivé složky odměny;
k)
platby spojené s předčasným ukončením smlouvy odrážejí výsledky dosažené v průběhu doby a jsou koncipovány tak, aby nebyly odměnou za selhání;
l)
měření výsledků používané jako základ pro výpočet pohyblivých složek odměny nebo celkových pohyblivých složek odměny zahrnuje komplexní mechanismus úprav zohledňující všechny relevantní typy stávajících i budoucích rizik;
m)
v závislosti na právní struktuře SKIPCP a jeho statutu nebo zakládacích dokumentech se sestává podstatná část, nejméně však 50 % pohyblivé složky odměny, z podílových jednotek dotčeného SKIPCP, odpovídající majetkové účasti či nástrojů vázaných na podíly nebo obdobných nepeněžitých nástrojů s rovnocennými motivačními účinky, jako má kterýkoli z nástrojů uvedených v tomto písmenu; pokud ale správa SKIPCP představuje méně než 50 % celkového portfolia spravovaného správcovskou společností, 50 % minimální požadavek se nepoužije.
Nástroje uvedené v tomto písmeni podléhají vhodné „zadržovací“ politice, jejímž účelem je přizpůsobit pobídky zájmům správcovské společnosti, jí spravovaných SKIPCP a investorů SKIPCP. Členské státy nebo jejich příslušné orgány mohou druhy a podobu těchto nástrojů omezit či případně některé nástroje zakázat. Toto písmeno se vztahuje jak na část pohyblivé složky odměny, jež byla v souladu s písmenem n) odložena, tak na část pohyblivé složky odměny, jež odložena nebyla;
n)
výplata podstatné části, nejméně však 40 % pohyblivé složky odměny se odkládá na dobu, která je přiměřená z hlediska doby držení doporučované investorům do SKIPCP a náležitým způsobem odpovídá povaze rizik spojených s příslušným SKIPCP.
Období uvedené v tomto písmeni činí nejméně tři roky; odměna splatná podle odkládacích ustanovení se nevyplácí rychleji, než kdyby byla vyplácena poměrně; v případě pohyblivé složky odměny představující zvlášť vysokou částku se odkládá výplata alespoň 60 % této částky;
o)
pohyblivá složka odměny, včetně části s odloženou splatností, se vyplácí či převádí pouze v případě, že je to udržitelné vzhledem k finanční situaci správcovské společnosti jako celku a odůvodněné vzhledem k výsledkům daného obchodního útvaru, daného SKIPCP a daného jednotlivce.
V případě slabých či záporných finančních výsledků správcovské společnosti nebo daného SKIPCP je obvykle celková pohyblivá složka odměny podstatně snížena, s přihlédnutím ke stávajícím odměnám a k snížením výplat již dříve vydělaných částek, včetně systému malusů nebo zpětného vymáhání částek;
p)
důchodová politika je v souladu s obchodní strategií, cíli, hodnotami a dlouhodobými zájmy správcovské společnosti a jí spravovaných SKIPCP.
Pokud zaměstnanec opustí správcovskou společnost před odchodem do důchodu, správcovská společnost zadrží jeho zvláštní penzijní výhody po dobu pěti let v podobě nástrojů uvedených v písmenu m). Pokud zaměstnanec odejde do důchodu, vyplatí se zvláštní penzijní výhody tomuto zaměstnanci v podobě nástrojů uvedených v písmenu m), s výhradou zadržení po dobu pěti let;
q)
zaměstnanci se musí zavázat, že nebudou používat osobní zajišťovací strategie či pojištění spojené s odměnou či odpovědností, jimiž by mohli ohrozit účinky usměrňování rizik zakotveného v systémech jejich odměňování;
r)
pohyblivá složka odměny není vyplácena s využitím nástrojů či metod, které umožňují obejít požadavky stanovené v této směrnici.
2. V souladu s článkem 35 nařízení (EU) č. 1095/2010 si může orgán ESMA od příslušných orgánů vyžádat informace o zásadách a postupech odměňování uvedených v článku 14a této směrnice.
Orgán ESMA, v úzké spolupráci s orgánem EBA, uvede ve svých obecných pokynech k zásadám odměňování, jak mají být uplatňovány různé odvětvové principy odměňování, které stanoví například směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU (20) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (21), pokud zaměstnanci nebo jiné kategorie pracovníků vykonávají činnost, na kterou se vztahují odlišné odvětvové principy odměňování.
3. Principy stanovené v odstavci 1 se vztahují na všechny druhy benefitů vyplácených správcovskou společností, na veškeré částky vyplácené přímo ze strany SKIPCP, včetně výkonnostních odměn, a na veškeré převody podílových jednotek nebo akcií SKIPCP, a to vyplácených ve prospěch těch kategorií pracovníků včetně vrcholného vedení, zaměstnanců odpovědných za činnosti spojené s podstupováním rizik, zaměstnanců v kontrolních funkcích a všech zaměstnanců, kterým je vyplácena celková odměna, díky níž spadají do příjmové skupiny vrcholného vedení a zaměstnanců odpovědných za činnosti spojené s podstupováním rizik, jejichž činnosti mají podstatný vliv na jejich rizikový profil nebo na rizikový profil SKIPCP, které spravují.
4. Správcovské společnosti, které jsou významné z hlediska své velikosti nebo z hlediska velikosti SKIPCP, které spravují, jakož i z hlediska své vnitřní organizace a povahy, rozsahu a složitosti svých činností, zřídí výbor pro odměňování. Výbor pro odměňování je složen tak, aby mohl kompetentně a nezávisle posuzovat zásady a postupy odměňování a rovněž pobídky vytvořené pro řízení rizik.
Výbor pro odměňování, zřízený, pokud je to vhodné, v souladu s obecnými pokyny orgánu ESMA uvedenými v čl. 14a odst. 4, odpovídá za přípravu rozhodnutí týkajících se odměňování, včetně rozhodnutí, která mají důsledky pro riziko a řízení dotyčné správcovské společnosti nebo SKIPCP a rozhodnutí, která mají být přijata vedoucím orgánem v rámci výkonu dohledu. Výboru pro odměňování předsedá člen vedoucího orgánu, jenž v dotyčné správcovské společnosti nezastává žádnou výkonnou funkci. Členy výboru pro odměňování jsou členové vedoucího orgánu, kteří v dotyčné správcovské společnosti nezastávají žádné výkonné funkce.
Jestliže je vnitrostátními právními předpisy stanoveno, že ve vedoucím orgánu jsou zastoupeni zaměstnanci, je členem výboru pro odměňování jeden nebo více zástupců zaměstnanců. Při přípravě svých rozhodnutí zohlední výbor pro odměňování dlouhodobé zájmy investorů a dalších zúčastněných stran a veřejný zájem.
(18) Doporučení Komise 2009/384/ES ze dne 30. dubna 2009 o politice odměňování v odvětví finančních služeb (Úř. věst. L 120, 15.5.2009, s. 22)." 						
(19) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12)." 						
(20) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů a o změně směrnic 2003/41/ES a 2009/65/ES a nařízení (ES) č. 1060/2009 a (EU) č. 1095/2010 (Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 1)." 						
(21) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU ze dne 26. června 2013 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o obezřetnostním dohledu nad úvěrovými institucemi a investičními podniky, o změně směrnice 2002/87/ES a zrušení směrnic 2006/48/ES a 2006/49/ES (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 338).“" 						
3)
V čl. 20 odst. 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
písemnou smlouvu s depozitářem podle čl. 22 odst. 2;“
4)
Článek 22 se nahrazuje tímto:
„Článek 22
1. Investiční společnost, jakož i správcovská společnost pro každý podílový fond, který spravuje, zajistí, že v souladu s touto kapitolou bude jmenován pouze jeden depozitář.
2. Jmenování depozitáře musí být doloženo písemnou smlouvou.
Tato smlouva upravuje mimo jiné předávání informací nezbytných k tomu, aby mohl depozitář plnit své úkoly ve vztahu k SKIPCP, ke kterému byl jmenován depozitářem, stanovené touto směrnicí a s dalšími příslušnými právními a správními předpisy.
3. Depozitář:
a)
zajišťuje, aby byly prodej, emise, odkup, vyplácení a zrušení podílových jednotek SKIPCP prováděny v souladu s příslušným vnitrostátním právem a statutem fondu nebo zakládacími dokumenty;
b)
zajišťuje, aby hodnota podílových jednotek SKIPCP byla vypočítávána v souladu s příslušným vnitrostátním právem a se statutem fondu nebo zakládacími dokumenty;
c)
plní pokyny správcovské společnosti nebo investiční společnosti, pokud nejsou v rozporu s příslušným vnitrostátním právem nebo se statutem fondu či zakládacími dokumenty;
d)
zajišťuje, aby u operací s aktivy SKIPCP byla protiplnění pro SKIPCP poskytována v obvyklých lhůtách;
e)
zajišťuje, aby byly příjmy SKIPCP využity v souladu s příslušným vnitrostátním právem a se statutem fondu nebo zakládacími dokumenty.
4. Depozitář zajišťuje, aby byly řádně sledovány peněžní toky SKIPCP, a zejména to, aby všechny platby učiněné investory nebo jejich jménem při upisování podílových jednotek SKIPCP byly doručeny a aby veškeré peněžní prostředky SKIPCP byly vloženy na peněžní účty, které:
a)
jsou vedeny na jméno SKIPCP nebo na jméno správcovské společnosti, která jménem SKIPCP jedná, nebo na jméno depozitáře, který jménem SKIPCP jedná;
b)
jsou vedeny u subjektu uvedeného v čl. 18 odst. 1 písm. a), b) a c) směrnice Komise 2006/73/ES (22) a
c)
jsou vedeny v souladu se zásadami stanovenými v článku 16 směrnice 2006/73/ES.
Pokud jsou peněžní účty zřízeny na jméno depozitáře, který jedná jménem SKIPCP, nesmí být na tyto účty vkládány žádné peněžní prostředky subjektu uvedeného v prvním pododstavci písm. b) ani žádné vlastní peněžní prostředky depozitáře.
5. Aktiva SKIPCP musí být dána depozitáři do úschovy takto:
a)
v případě finančních nástrojů, které lze mít v opatrování, depozitář:
i)
má v opatrování veškeré finanční nástroje, které lze zapsat na účet finančních nástrojů vedený v evidenci depozitáře, a veškeré finanční nástroje, které lze depozitáři fyzicky předat;
ii)
zajistí, aby všechny finanční nástroje, které lze zapsat na účet finančních nástrojů vedený v evidenci depozitáře, byly v souladu se zásadami stanovenými v článku 16 směrnice 2006/73/ES v jeho evidenci zapsány na oddělených účtech, které jsou vedeny na jméno SKIPCP, nebo na jméno správcovské společnosti, jež jedná jménem SKIPCP, aby bylo v souladu s příslušnými právními předpisy zřejmé, že nástroje patří neustále danému SKIPCP;
b)
v případě ostatních aktiv depozitář:
i)
ověří, že tato aktiva vlastní SKIPCP nebo správcovská společnost, která jedná jménem SKIPCP, tak, že na základě informací či dokumentů předložených SKIPCP nebo správcovskou společností a na základě dostupných vnějších podkladů posoudí, zda SKIPCP nebo správcovská společnost, která jedná jménem SKIPCP, je vlastníkem aktiv;
ii)
vede v evidenci ta aktiva, u nichž je prokázáno, že jsou ve vlastnictví SKIPCP, nebo správcovské společnosti, která jedná jménem SKIPCP, a průběžně tuto evidenci aktualizuje.
6. Depozitář pravidelně poskytuje správcovské společnosti či investiční společnosti úplný přehled všech aktiv SKIPCP.
7. Aktiva, která má depozitář v opatrování, nesmějí být tímto depozitářem ani žádnou třetí osobou, která byla výkonem opatrování pověřena, znovuužívána na vlastní účet. Znovuužitím se rozumí jakákoli transakce s aktivy, jež jsou v opatrování, mimo jiné převod, zastavení, prodej a zapůjčení.
Aktiva, která má depozitář v opatrování, mohou být znovuužita pouze pokud:
a)
je jejich znovuužití provedeno na účet SKIPCP;
b)
depozitář plní pokyny správcovské společnosti jménem SKIPCP;
c)
se znovuužití uskutečňuje ve prospěch SKIPCP a v zájmu podílníků a
d)
je transakce kryta vysoce kvalitním a likvidním kolaterálem, který SKIPCP obdržel na základě dohody o zpětném převodu finančního kolaterálu po splnění závazku, při kterém dochází k převodu vlastnického práva k finančnímu kolaterálu.
Tržní hodnota kolaterálu musí být vždy přinejmenším rovna tržní hodnotě znovuužitých aktiv zvýšené o přirážku.
8. Členské státy zajistí, aby v případě, že u depozitáře nebo kterékoli třetí osoby nacházející se v Unii, která byla pověřena opatrováním aktiv SKIPCP, dojde k platební neschopnosti, nebyla aktiva SKIPCP, jež jsou v jejich opatrování, k dispozici pro účely rozdělení věřitelům daného depozitáře nebo dané třetí osoby nebo pro účely jejich zpeněžení ve prospěch těchto věřitelů.
(22) Směrnice Komise 2006/73/ES ze dne 10. srpna 2006, kterou se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES, pokud jde o organizační požadavky a provozní podmínky investičních podniků a o vymezení pojmů pro účely zmíněné směrnice (Úř. věst. L 241, 2.9.2006, s. 26).“" 						
5)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 22a
1. Úkoly uvedenými v čl. 22 odst. 3 a 4 nesmí depozitář pověřit třetí osoby.
2. Úkoly uvedenými v čl. 22 odst. 5 může depozitář pověřit třetí osoby pouze za těchto podmínek:
a)
třetí osoby nejsou pověřeny těmito úkoly s cílem vyhnout se požadavkům této směrnice;
b)
depozitář je schopen doložit objektivní důvod pro pověření těmito úkoly;
c)
depozitář při výběru a jmenování třetí osoby, kterou hodlá pověřit plněním některých svých úkolů, jedná s patřičnou dovedností, péčí a opatrností a s patřičnou dovedností, péčí a opatrností rovněž provádí pravidelné kontroly a průběžné sledování třetí osoby, kterou pověřil plněním některých svých úkolů, a jednání této třetí osoby v souvislosti s úkoly, kterými byla pověřena.
3. Úkoly uvedenými v čl. 22 odst. 5 může depozitář pověřit pouze tu třetí osobu, která po celou dobu plnění úkolů, kterými byla pověřena,
a)
má k dispozici odpovídající struktury a odborné znalosti, jež jsou úměrné povaze a složitosti do úschovy daných aktiv SKIPCP nebo správcovské společnosti, která jedná jménem SKIPCP;
b)
pokud jde o činnosti opatrování podle čl. 22 odst. 5 písm. a), trvale podléhá:
i)
účinné obezřetnostní regulaci, včetně minimálních kapitálových požadavků, a účinnému dohledu ze strany příslušných orgánů;
ii)
pravidelnému vnějšímu auditu, který ověřuje, že jsou příslušné finanční nástroje v jejím vlastnictví;
c)
vždy odděluje aktiva klientů depozitáře od svých vlastních aktiv a od aktiv depozitáře tak, aby bylo vždy zřejmé, že daná aktiva patří klientům příslušného depozitáře;
d)
činí všechny nezbytné kroky, aby zajistila, že v případě platební neschopnosti třetí osoby nebudou aktiva SKIPCP, která má tato třetí osoba v opatrování, k dispozici pro účely rozdělení jejím věřitelům nebo zpeněžení v jejich prospěch; a
e)
bez výjimky splňuje obecné povinnosti a dodržuje zákazy stanovené v čl. 22 odst. 2, 5 a 7 a v článku 25.
Bez ohledu na první pododstavec písm. b) bod i), pokud právní předpisy třetí země vyžadují, aby určité finanční nástroje měl v opatrování místní subjekt, a neexistují žádné místní subjekty, které splňují požadavky týkající se pověření stanovené v písmeni b), může depozitář svými úkoly takový místní subjekt pověřit pouze v rozsahu požadovaném podle právních předpisů této třetí země a pouze dokud neexistuje žádný místní subjekt, který požadavky týkající se pověření splňuje, a pouze:
a)
pokud byli investoři příslušného SKIPCP před vložením svých investic řádně informováni o skutečnosti, že je vyžadováno toto pověření, které je nezbytné vzhledem k omezením vyplývajícím z právních předpisů třetí země, a o okolnostech odůvodňujících toto pověření a rizicích s ním spojených;
b)
pokud investiční společnost nebo správcovská společnost jednající jménem SKIPCP daly depozitáři pokyn, aby opatrováním finančních nástrojů pověřil takový místní subjekt.
Třetí osoba může těmito úkoly dále pověřit jinou osobu, pokud jsou splněny stejné požadavky. V takovém případě se na příslušné osoby obdobně použije čl. 24 odst. 2.
4. Pro účely tohoto článku se poskytování služeb, jak je stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES (23) prostřednictvím systémů vypořádání obchodů s cennými papíry, jak jsou vymezeny pro účely směrnice 98/26/ES, nebo poskytování podobných služeb systémem vypořádání obchodů s cennými papíry ze třetích zemí nepovažuje za pověření výkonem opatrování.
(23) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 45).“" 						
6)
Článek 23 se mění takto:
a)
odstavce 2 až 4 se nahrazují tímto:
„2. Depozitářem se rozumí:
a)
národní centrální banka;
b)
úvěrová instituce povolená v souladu se směrnicí 2013/36/EU; nebo
c)
jiný právní subjekt, který může na základě povolení příslušného orgánu podle práva členského státu vykonávat činnosti depozitářů podle této směrnice, podléhá požadavkům na kapitálovou přiměřenost, jež jsou přinejmenším stejné jako požadavky vypočítané v závislosti na zvoleném přístupu v souladu s článkem 315 nebo 317 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (24), a který má kapitál přinejmenším ve výši počátečního kapitálu podle čl. 28 odst. 2 směrnice 2013/36/EU.
Právní subjekt uvedený v prvním pododstavci písm. c) musí podléhat obezřetnostní regulaci a průběžnému dohledu a musí splňovat tyto minimální požadavky:
a)
má infrastrukturu nezbytnou k opatrování finančních nástrojů, které lze zapsat na účet finančních nástrojů vedený v evidenci depozitáře;
b)
má zavedeny vhodné strategie a postupy umožňující zajistit, že on sám i jeho řídící pracovníci a zaměstnanci budou plnit povinnosti podle této směrnice;
c)
má řádné administrativní a účetní postupy, mechanismy vnitřní kontroly, účinné postupy k posouzení rizik a účinná kontrolní a ochranná opatření pro systémy zpracovávání dat;
d)
udržuje a používá účinné organizační a administrativní postupy, aby mohl přijmout veškerá přiměřená opatření k předcházení střetům zájmů;
e)
zajistí, aby o všech jím prováděných službách, činnostech a transakcích, byly vedeny dostatečné záznamy, které příslušnému orgánu umožní plnit své úkoly v oblasti dohledu a provádět donucovací opatření stanovená touto směrnicí;
f)
přijme přiměřená opatření k zajištění nepřetržitého a řádného výkonu svých úkolů depozitáře za využití vhodných a přiměřených systémů, zdrojů a postupů, a to i pro plnění svých úkolů depozitáře;
g)
všichni členové jeho vedoucího orgánu a vrcholného vedení musí mít bez výjimky dostatečně dobrou pověst a dostatečné znalosti, dovednosti a zkušenosti;
h)
vedoucí orgán disponuje dostatečnými kolektivními znalostmi, dovednostmi a zkušenostmi, aby rozuměl činnostem depozitáře, včetně hlavních rizik;
i)
každý člen vedoucího orgánu a vrcholného vedení jedná čestně a bezúhonně.
3. Členské státy určí kategorie institucí uvedených v odst. 2 prvním pododstavci, které jsou způsobilé být depozitářem.
4. Pokud investiční společnosti nebo správcovské společnosti jednající jménem SKIPCP, který spravují, jmenovaly před 18. březnem 2016 depozitářem instituci, která nesplňuje požadavky stanovené v odstavci 2, musí před 18. březnem 2018 jmenovat depozitáře splňujícího uvedené požadavky.
(24) Nařízení Evropského parlamentu a rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).“" 						
b)
odstavce 5 a 6 se zrušují.
7)
Článek 24 se nahrazuje tímto:
„Článek 24
1. Členské státy zajistí, aby byl depozitář odpovědný SKIPCP a podílníkům SKIPCP za ztrátu, kterou způsobil on nebo třetí osoba, která byla pověřena opatrováním finančních nástrojů, které jsou v opatrování v souladu s čl. 22 odst. 5 písm. a).
Členské státy zajistí, aby v případě ztráty finančního nástroje svěřeného do opatrování depozitář neprodleně vrátil SKIPCP nebo správcovské společnosti jednající jménem SKIPCP finanční nástroj stejného typu nebo odpovídající částku. Depozitáře nelze činit odpovědným, prokáže-li, že ke ztrátě došlo vlivem vnějších okolností, jež nebylo možné rozumně ovlivnit a jejichž následkům by se nemohlo zabránit ani při vynaložení veškerého přiměřeného úsilí.
Členské státy zajistí, aby depozitář byl SKIPCP a investorům SKIPCP odpovědný rovněž za veškeré další ztráty, které jim vzniknou v důsledku toho, že z nedbalosti nebo úmyslně neplnil řádným způsobem své povinnosti vyplývající z této směrnice.
2. Odpovědnost depozitáře podle odstavce 1 není dotčena pověřením další osoby podle článku 22a.
3. Odpovědnost depozitáře podle odstavce 1 nelze vyloučit nebo omezit smlouvou.
4. Všechny smlouvy, které jsou v rozporu s ustanovením odstavce 3, jsou neplatné.
5. Podílníci SKIPCP mohou uplatnit nároky z odpovědnosti depozitáře přímo, nebo nepřímo prostřednictvím správcovské společnosti nebo investiční společnosti, pokud to nevede ke zdvojování nápravy nebo k nerovnému zacházení s podílníky.“
8)
Článek 25 se nahrazuje tímto:
„Článek 25
1. Žádná společnost nesmí působit jako správcovská společnost a zároveň jako depozitář. Žádná společnost nesmí působit jako investiční společnost a zároveň jako depozitář.
2. Při plnění svých úkolů jednají správcovská společnost a depozitář čestně, spravedlivě, odborně, nezávisle a výhradně v zájmu SKIPCP a jeho investorů. Při plnění svých úkolů jednají investiční společnost a depozitář čestně, spravedlivě, odborně, nezávisle a výhradně v zájmu investorů SKIPCP.
Depozitář nesmí s ohledem na SKIPCP nebo správcovskou společnost, která jedná jménem SKIPCP, vykonávat činnost, při níž může docházet ke střetu zájmů mezi SKIPCP, investory SKIPCP, správcovskou společností a jím samotným, pokud není výkon činnosti depozitáře funkčně a hierarchicky oddělen od ostatních činností, u nichž může hrozit střet zájmů, a pokud nejsou potenciální střety zájmů řádně rozpoznány, řešeny, sledovány a oznamovány investorům SKIPCP.“
9)
Článek 26 se nahrazuje tímto:
„Článek 26
1. Podmínky pro změnu správcovské společnosti a depozitáře a pravidla pro zajištění ochrany podílníků v případě takové změny stanoví zákon nebo statut podílového fondu.
2. Podmínky pro změnu správcovské společnosti a depozitáře a pravidla pro zajištění ochrany podílníků v případě změny stanoví zákon nebo zakládací dokumenty investiční společnosti.“
10)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 26a
Depozitář poskytne svým příslušným orgánům na požádání všechny informace, které získal při plnění svých povinností a které mohou jeho příslušné orgány či příslušné orgány SKIPCP nebo správcovské společnosti potřebovat.
Jsou-li příslušné orgány SKIPCP nebo správcovské společnosti odlišné od příslušných orgánů depozitáře, předají příslušné orgány depozitáře informace, které obdržely, neprodleně příslušným orgánům SKIPCP a správcovské společnosti.
Článek 26b
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 112a, které stanoví:
a)
údaje, které mají být uvedeny v písemné smlouvě podle čl. 22 odst. 2;
b)
podmínky pro výkon činnosti depozitáře podle čl. 22 odst. 3, 4 a 5 včetně:
i)
typů finančních nástrojů, které jsou zahrnuty do rozsahu povinností depozitáře spojených s opatrováním podle čl. 22 odst. 5 písm. a);
ii)
podmínek, za nichž může depozitář plnit své povinnosti spojené s opatrováním finančních nástrojů registrovaných u centrálního depozitáře;
iii)
podmínek, za nichž depozitář zajišťuje v souladu s čl. 22 odst. 5 písm. b) bezpečnou úschovu finančních nástrojů vydaných na jméno a registrovaných u emitenta nebo registrátora;
c)
povinnosti depozitářů jednat s náležitou péčí podle čl. 22a odst. 2 písm. c);
d)
povinnost oddělit aktiva podle čl. 22a odst. 3 písm. c);
e)
kroky, které má učinit třetí osoba podle čl. 22a odst. 3 písm. d);
f)
podmínky a okolnosti, za nichž se finanční nástroje svěřené do opatrování považují pro účely článku 24 za ztracené;
g)
co se rozumí vnějšími okolnostmi podle čl. 24 odst. 1, jež nebylo možné rozumně ovlivnit a jejichž následkům by se nemohlo zabránit ani při vynaložení veškerého přiměřeného úsilí;
h)
podmínky pro plnění požadavku na nezávislost podle čl. 25 odst. 2.“
11)
V článku 30 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Na investiční společnosti, které nestanovily správcovskou společnost povolenou podle této směrnice, se obdobně použijí články 13, 14, 14a a 14b.“
12)
Oddíl 3 kapitoly V se zrušuje.
13)
Článek 69 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Prospekt musí obsahovat:
a)
buď podrobné informace o aktuálních zásadách odměňování, jejichž součástí jsou mimo jiné popis toho, jak se odměny a benefity vypočítávají, a totožnost osob odpovědných za přiznávání odměn a benefitů, včetně složení výboru pro odměňování, pokud existuje; nebo
b)
shrnutí zásad odměňování a sdělení, že podrobné informace o aktuálních zásadách odměňování, jejichž součástí jsou mimo jiné popis toho, jak se odměny a benefity vypočítávají, a totožnost osob odpovědných za přiznávání odměn a výhod, včetně složení výboru pro odměňování, pokud existuje, jsou k dispozici prostřednictvím internetové stránky (a odkaz na tuto internetovou stránku) a že jejich vyhotovení v papírové podobě bude bezplatně poskytnuto na požádání.“;
b)
v odstavci 3 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Výroční zpráva musí obsahovat:
a)
celkovou výši odměn za účetní období rozdělenou na pevnou a pohyblivou složku odměny vyplacenou správcovskou společností a investiční společností svým zaměstnancům, počet příjemců a případně jakoukoli částku, kterou přímo vyplatil samotný SKIPCP, včetně výkonnostní odměny;
b)
souhrnnou výši odměn rozčleněnou podle kategorií zaměstnanců nebo jiných pracovníků uvedených v čl. 14a odst. 3;
c)
popis toho, jakým způsobem byly vypočteny odměny a benefity;
d)
výsledky přezkumů uvedených v čl. 14b odst. 1 písm. c) a d) včetně veškerých nesrovnalostí, které nastaly;
e)
významné změny v přijatých zásadách odměňování.“
14)
Článek 78 se mění takto:
a)
v odstavci 3 se písmeno a) nahrazuje tímto:
„a)
označení SKIPCP a příslušného orgánu SKIPCP;“
b)
v odstavci 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Klíčové informace pro investory musí rovněž obsahovat sdělení, že podrobné informace o aktuálních zásadách odměňování, jejichž součástí jsou mimo jiné popis toho, jak se odměny a benefity vypočítávají, a totožnost osob odpovědných za přiznávání odměn a benefitů, včetně složení výboru pro odměňování, pokud existuje, jsou k dispozici prostřednictvím internetové stránky (a odkaz na tuto internetovou stránku) a že jejich vyhotovení v papírové podobě bude bezplatně poskytnuto na požádání.“
15)
V čl. 98 odst. 2 se písmeno d) nahrazuje tímto:
„d)
požadovat:
i)
v rozsahu povoleném vnitrostátním právem existující záznamy o datovém provozu uchovávané telekomunikačním operátorem, jestliže existuje důvodné podezření na porušení předpisů a jestliže tyto záznamy mohou být relevantními podklady pro vyšetřování porušení této směrnice;
ii)
existující záznamy telefonních hovorů nebo elektronické komunikace nebo jiné záznamy o datovém provozu, které uchovávají SKIPCP, správcovské společnosti, investiční společnosti, depozitáři či jakékoli jiné subjekty, na něž se vztahuje tato směrnice;“.
16)
Článek 99 se nahrazuje tímto:
„Článek 99
1. Aniž jsou dotčeny dohledové pravomoci příslušných orgánů podle článku 98 a právo členských států stanovit a ukládat trestní sankce, stanoví členské státy pravidla pro správní sankce a jiná správní opatření ukládané společnostem a osobám v případě porušení vnitrostátních předpisů, kterými se provádí tato směrnice, a přijmou veškerá nezbytná opatření pro zajištění toho, aby byla uvedená pravidla uplatňována.
Pokud se členské státy rozhodnou, že nestanoví pravidla pro správní sankce za porušení předpisů, na něž se vztahuje vnitrostátní trestní právo, sdělí Komisi příslušná trestněprávní ustanovení.
Správní sankce a jiná správní opatření musí být účinné, přiměřené a odrazující.
Do 18. března 2016 oznámí členské státy Komisi a orgánu ESMA právní a správní předpisy, jimiž se provádí tento článek, včetně veškerých relevantních trestněprávních předpisů. Dále Komisi a orgánu ESMA bez zbytečného odkladu oznámí jakékoli následné změny těchto předpisů.
2. Pokud se členské státy v souladu s odstavcem 1 rozhodly, že stanoví trestní sankce pro případ porušení ustanovení, na něž se v uvedeném odstavci odkazuje, zajistí, aby byla k dispozici vhodná opatření, jejichž prostřednictvím budou mít příslušné orgány veškeré nezbytné pravomoci k tomu, aby se spolupracovaly s justičními orgány v rámci jejich jurisdikce a mohly od nich získat příslušné informace týkající se trestního vyšetřování či řízením, které bylo zahájeno z důvodu možného porušení této směrnice, a tyto informace dále poskytly ostatním příslušným orgánům a orgánu ESMA v zájmu naplnění závazku vzájemné spolupráce a spolupráce s orgánem ESMA pro účely této směrnice.
Příslušné orgány mohou též spolupracovat s příslušnými orgány jiných členských států v zájmu snazšího vymáhání peněžitých sankcí.
3. V rámci celkového přezkumu fungování této směrnice Komise nejpozději do 18. září 2017 přezkoumá uplatňování správních a trestních sankcí, a zejména potřebu další harmonizace správních sankcí za porušení požadavků stanovených touto směrnicí.
4. Příslušný orgán může odmítnout vyhovět žádosti o informace či žádosti o spolupráci při vyšetřování pouze za těchto výjimečných okolností, totiž pokud:
a)
by sdělení relevantních informací mohlo nepříznivě ovlivnit bezpečnost dožádaného členského státu, zejména co se týče boje proti terorismu a jiným závažným trestným činům;
b)
vyhovění žádosti pravděpodobně nepříznivě ovlivní vlastní vyšetřování, vymáhání práva či případně trestní vyšetřování;
c)
v souvislosti se stejnými činy a proti stejným osobám bylo již zahájeno soudní řízení před orgány dožádaného členského státu; nebo
d)
v dožádaném členském státě byl již vydán pravomocný rozsudek ve vztahu k těmto osobám za stejné činy.
5. Členské státy zajistí, aby v případech, kdy SKIPCP, správcovským společnostem, investičním společnostem nebo depozitářům vznikají povinnosti, mohly být v případě porušení vnitrostátních předpisů, kterými se provádí tato směrnice, uloženy v souladu s vnitrostátním právem správní sankce nebo jiná správní opatření členům vedoucího orgánu a jiným fyzickým osobám odpovědným za porušení předpisů podle vnitrostátního práva.
6. Členské státy v souladu s vnitrostátním právem zajistí, aby ve všech případech uvedených v odstavci 1 správní sankce a jiná správní opatření, jež mohou být uloženy, zahrnovaly alespoň:
a)
veřejné prohlášení uvádějící odpovědnou osobu a povahu porušení předpisů;
b)
příkaz požadující, aby odpovědná osoba jednání ukončila a aby takové jednání neopakovala;
c)
v případě správcovské společnosti nebo SKIPCP, pozastavení platnosti nebo odnětí povolení SKIPC nebo správcovské společnosti;
d)
dočasný nebo v případě opakovaného závažného porušení předpisů trvalý zákaz výkonu vedoucí funkce ve správcovské společnosti či investiční společnosti nebo jiných takových společnostech uložený členovi vedoucího orgánu těchto společností nebo jiné fyzické osobě, která nese odpovědnost;
e)
v případě právnické osoby maximální správní peněžitou sankci ve výši nejméně 5 000 000 EUR nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, v odpovídající hodnotě ve vnitrostátní měně ke dni 17. září 2014 nebo 10 % jejího celkového ročního obratu podle poslední dostupné účetní závěrky schválené vedoucím orgánem; je-li právnická osoba mateřským podnikem nebo dceřiným podnikem mateřského podniku, který je povinen sestavovat konsolidovanou účetní závěrku podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (25), je příslušným celkovým ročním obratem celkový roční obrat nebo odpovídající druh příjmů podle příslušných ustanovení unijního práva v oblasti účetnictví vyplývající z poslední dostupné konsolidované účetní závěrky schválené vedoucím orgánem vrcholného mateřského podniku;
f)
v případě fyzické osoby maximální správní peněžitou sankci ve výši nejméně 5 000 000 EUR nebo v členských státech, jejichž měnou není euro, v odpovídající hodnotě ve vnitrostátní měně ke dni 17. září 2014; nebo
g)
coby alternativa k písmenům e) a f) maximální správní peněžitou sankci ve výši nejméně dvojnásobku prospěchu, který byl porušením předpisů získán, pokud lze tento prospěch stanovit, a to i v případě, že tato částka převyšuje maximální částky stanovené v písmenech e) a f).
7. Členské státy mohou v souladu s vnitrostátním právem zmocnit příslušné orgány k ukládání dalších druhů sankcí vedle těch, které jsou uvedeny v odstavci 6, nebo k ukládání peněžitých sankcí převyšujících částky uvedené v odst. 6 písm. e), f) a g).
(25) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU ze dne 26. června 2013 o ročních účetních závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách a souvisejících zprávách některých forem podniků, o změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES a o zrušení směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 19).“" 						
17)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 99a
Členské státy zajistí, aby v jejich právních a správních předpisech provádějících tuto směrnici byly sankce, zejména pokud:
a)
činnosti SKIPCP jsou vykonávány bez uděleného povolení, což znamená porušení článku 5;
b)
správcovská společnost vykonává svou činnost bez předchozího udělení povolení, což znamená porušení článku 6;
c)
investiční společnost vykonává svou činnost bez předchozího povolení, což znamená porušení článku 27;
d)
dojde k přímému či nepřímému nabytí kvalifikované účasti ve správcovské společnosti nebo nabyvatel kvalifikovanou účast ve správcovské společnosti dále zvýší tak, že jeho podíl na hlasovacích právech nebo kapitálový podíl dosáhne či přesáhne 20 %, 30 % nebo 50 % anebo se správcovská společnost stane jeho dceřiným podnikem (dále jen „navrhované nabytí“), aniž by o tom byly písemně informovány příslušné orgány správcovské společnosti, ve které zamýšlí kvalifikovanou účast nabýt nebo zvýšit, což znamená porušení čl. 11 odst. 1;
e)
dojde k přímému nebo nepřímému zcizení kvalifikované účasti ve správcovské společnosti nebo snížení kvalifikované účasti tak, že poměr hlasovacích práv nebo kapitálový podíl poklesne pod 20 %, 30 % anebo 50 % anebo tak, že správcovská společnost přestane být dceřiným podnikem, aniž by o tom byly písemně informovány příslušné orgány, což znamená porušení čl. 11 odst. 1;
f)
správcovská společnost získala povolení na základě nepravdivého prohlášení nebo pomocí jakýchkoli jiných protiprávních prostředků, což znamená porušení čl. 7 odst. 5 písm. b);
g)
investiční společnost získala povolení na základě nepravdivého prohlášení nebo pomocí jakýchkoli jiných protiprávních prostředků, což znamená porušení čl. 29 odst. 4 písm. b);
h)
správcovská společnost, když se dozvěděla o nabytí či zcizení účasti na svém kapitálu, které způsobuje nárůst nebo pokles účasti nad nebo pod některou z prahových hodnot uvedených v čl. 11 odst. 1 směrnice 2014/65/EU, neinformuje příslušné orgány o tomto nabytí či zcizení, což znamená porušení čl. 11 odst. 1 této směrnice;
i)
správcovská společnost neinformuje alespoň jednou ročně příslušný orgán o totožnosti akcionářů a členů s kvalifikovanou účastí a o velikosti těchto účastí, což znamená porušení čl. 11 odst. 1;
j)
správcovská společnost nedodržuje postupy a opatření, které jí ukládají vnitrostátní předpisy provádějící čl. 12 odst. 1 písm. a);
k)
správcovská společnost neplní požadavky týkající se její struktury a organizace, které jí ukládají vnitrostátní předpisy provádějící čl. 12 odst. 1 písm. b);
l)
investiční společnost nedodržuje postupy a opatření, které jí ukládají vnitrostátní předpisy provádějící článek 31;
m)
správcovská společnost nebo investiční společnost při pověření třetích osob svými úkoly neplní požadavky, které jí ukládají vnitrostátní předpisy provádějící články 13 a 30;
n)
správcovská společnost nebo investiční společnost nedodržuje pravidla jednání, která jsou jí uložena v souladu s vnitrostátními předpisy provádějícími články 14 a 30;
o)
depozitář neplní své úkoly, které mu ukládají vnitrostátní předpisy provádějící čl. 22 odst. 3 až 7;
p)
investiční společnost nebo správcovská společnost pro každý podílový fond, který spravuje, opakovaně neplní povinnosti týkající se investiční politiky SKIPCP stanovené vnitrostátními předpisy provádějícími kapitolu VII;
q)
správcovská společnost nebo investiční společnost neuplatňuje postup pro řízení rizik a postupy pro přesný a nezávislý odhad hodnoty OTC derivátů stanovené vnitrostátními předpisy provádějícími čl. 51 odst. 1;
r)
investiční společnost nebo správcovská společnost pro každý podílový fond, který spravuje, opakovaně neplní povinnosti týkající se poskytování informací investorům, které jí ukládají vnitrostátní předpisy provádějící články 68 až 82;
s)
správcovská společnost nebo investiční společnost, jež uvádí podílové jednotky SKIPCP, který spravuje, na trh v jiném než domovském členském státu SKIPCP, nesplní oznamovací povinnost stanovenou v čl. 93 odst. 1.
Článek 99b
1. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány zveřejňovaly každé rozhodnutí o uložení správní sankce nebo opatření za porušení vnitrostátních předpisů provádějících tuto směrnici, proti němuž již není možné podat odvolání, na svých oficiálních internetových stránkách bez zbytečného odkladu poté, co byla o tomto rozhodnutí informována osoba, jíž byla sankce nebo opatření uloženy. Při zveřejnění se uvedou alespoň informace o druhu a povaze porušení předpisů a totožnost odpovědných osob. Tato povinnost se nevztahuje na rozhodnutí ukládající opatření vyšetřovací povahy.
Pokud však má příslušný orgán na základě individuálního posouzení přiměřenosti zveřejnění totožnosti právnických osob nebo osobních údajů fyzických osob za to, že by zveřejnění těchto údajů bylo nepřiměřené, nebo pokud by zveřejnění ohrozilo stabilitu finančních trhů nebo probíhající vyšetřování, zajistí členské státy, aby příslušné orgány provedly jednu z těchto možností:
a)
zveřejnění rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření odložily, dokud důvody pro nezveřejnění nepominou;
b)
rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření zveřejnily anonymně a způsobem, který je v souladu s vnitrostátním právem, pokud toto anonymní zveřejnění zajistí skutečnou ochranu dotyčných osobních údajů; nebo
c)
rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření nezveřejnily, pokud se má za to, že možnosti uvedené v písmenech a) a b) dostatečně nezajišťují,
i)
že nebude ohrožena stabilita finančních trhů;
ii)
přiměřenost zveřejňování takových rozhodnutí ve vztahu k opatřením, jež jsou považována za méně významná.
V případě rozhodnutí zveřejnit sankci nebo opatření anonymně může být zveřejnění příslušných údajů o přiměřenou dobu odloženo, pokud se předpokládá, že důvody pro anonymní zveřejnění po uplynutí této doby pominou.
2. Příslušné orgány informují orgán ESMA o všech uložených správních sankcích, které nebyly zveřejněny v souladu s odst. 1 druhým pododstavcem písm. c), i o jakémkoli případném odvolání, které vůči nim bylo podáno, a o výsledku tohoto odvolání. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány obdržely informace a konečné rozhodnutí ve věci uložení jakýchkoli trestních sankcí a předaly je orgánu ESMA. Orgán ESMA vede centrální databázi oznámených sankcí výhradně pro účely výměny informací mezi příslušnými orgány. Tato databáze se zpřístupní pouze příslušným orgánům a aktualizuje se na základě informací poskytnutých příslušnými orgány.
3. Je-li rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření předmětem odvolání k příslušnému soudnímu či jinému orgánu, příslušné orgány rovněž tuto informaci neprodleně zveřejní na svých oficiálních internetových stránkách, stejně jako veškeré následné informace týkající se výsledku takového odvolání. Je zveřejněno i jakékoliv rozhodnutí, kterým se ruší předchozí rozhodnutí o uložení sankce nebo opatření.
4. Příslušné orgány zajistí, aby jakékoli zveřejnění v souladu s tímto článkem na jejich oficiálních internetových stránkách zůstalo po dobu nejméně pěti let od zveřejnění. Osobní údaje uvedené v rámci zveřejnění se ponechají na oficiálních internetových stránkách příslušného orgánu pouze po dobu, která je nezbytně nutná v souladu s platnými pravidly pro ochranu údajů.
Článek 99c
1. Členské státy zajistí, aby při určování druhu správních sankcí či opatření a výše správních peněžitých sankcí příslušné orgány zajistily, že tyto sankce jsou účinné přiměřené a odrazující, a zohlednily přitom všechny relevantní okolnosti, v příslušných případech včetně:
a)
závažnosti a doby trvání porušení předpisů;
b)
míry odpovědnosti dotyčné osoby odpovědné za porušení předpisů;
c)
finanční situace osoby odpovědné za porušení předpisů, vyplývající například z celkového obratu v případě právnické osoby nebo z ročního příjmu v případě fyzické osoby;
d)
výše zisků, které osoba odpovědná za porušení předpisů získala, nebo ztrát, kterým předešla, škody způsobené jiným osobám a případně škody týkající se fungování trhů nebo ekonomiky jako takové, pokud je možné je stanovit;
e)
míry spolupráce osoby odpovědné za porušení předpisů s příslušným orgánem;
f)
předchozích porušení předpisů ze strany osoby odpovědné za porušení;
g)
opatření přijatých po porušení předpisů osobu odpovědnou za porušení předpisů s cílem zabránit jeho opakování.
2. Při výkonu svých pravomocí ukládat sankce podle článku 99 příslušné orgány úzce spolupracují s cílem zajistit, aby uplatňování dohledových a vyšetřovacích pravomocí a správních sankcí dosáhlo výsledků v souladu s cíli této směrnice. V souladu s článkem 101 rovněž koordinují svůj postup, aby se vyhnuly případnému zdvojování a překrývání činností při uplatňování dohledových a vyšetřovacích pravomocí a správních sankcí a opatření v rámci přeshraničních případů.
Článek 99d
1. Členské státy zavedou účinné a spolehlivé mechanismy na podporu hlášení potenciálních nebo skutečných případů porušení vnitrostátních předpisů provádějících tuto směrnici příslušným orgánům, včetně bezpečných komunikačních kanálů pro hlášení těchto případů porušení předpisů.
2. Mechanismy uvedené v odstavci 1 musí zahrnovat alespoň:
a)
zvláštní postupy pro přijímání hlášení o případech porušení předpisů a jejich následné vyřízení;
b)
vhodnou ochranu pro zaměstnance investičních společností, správcovských společností a depozitářů, kteří případy porušení předpisů uvnitř těchto subjektů nahlásí, alespoň před odvetou, diskriminací nebo dalšími druhy nespravedlivého zacházení;
c)
ochranu osobních údajů týkajících se osoby, která ohlásí porušení předpisů, i fyzické osoby, která je údajně odpovědná za porušení předpisů, v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (26);
d)
jasná pravidla, která zajistí ve všech případech důvěrnost osoby, která ohlásí porušení předpisů, ledaže je zveřejnění vyžadováno vnitrostátním právem v souvislosti s dalším vyšetřováním nebo následným soudním řízením.
3. Orgán ESMA stanoví jeden nebo více bezpečných komunikačních kanálů pro hlášení případů porušení vnitrostátních předpisů, kterými se provádí tato směrnice. Zajistí, aby byly tyto komunikační kanály v souladu s odst. 2 písm. a) až d).
4. Členské státy zajistí, aby hlášení ze strany zaměstnanců investičních společností, správcovských společností a depozitářů podle odstavce 1 a 3 nebyla považována za porušení zákazu zveřejňování informací uloženého smlouvou nebo právními či správními předpisy a aby osobě, která oznámení učinila, nevznikla v souvislosti s tímto oznámením žádná odpovědnost.
5. Členské státy požadují, aby měly správcovské společnosti, investiční společnosti a depozitáři pro své zaměstnance zavedeny vhodné postupy pro interní hlášení případů porušení prostřednictvím zvláštního, nezávislého a samostatného komunikačního kanálu.
Článek 99e
1. Příslušné orgány poskytnou každoročně orgánu ESMA souhrnné informace týkající se všech sankcí a opatření uložených v souladu s článkem 99. Orgán ESMA tyto informace zveřejní ve své výroční zprávě.
2. Pokud příslušný orgán zveřejnil správní sankce nebo opatření, oznámí tuto skutečnost zároveň orgánu ESMA. V případě, že se zveřejněná sankce nebo opatření týkají správcovské společnosti nebo investiční společnosti, orgán ESMA vloží odkaz na zveřejněnou sankci nebo opatření do seznamu správcovských společností zveřejněného podle čl. 6 odst. 1.
3. Orgán ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro určení postupů a forem předkládání informací uvedených v tomto článku.
Orgán ESMA předloží návrhy prováděcích technických norem Komisi do 18. září 2015.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci v souladu s článkem 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
(26) Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 281, 23.11.1995, s. 31).“" 						
18)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 104a
1. Pro zpracování osobních údajů prováděné v členských státech na základě této směrnice použijí členské státy směrnici 95/46/ES.
2. Na zpracovávání osobních údajů prováděné podle této směrnice orgánem ESMA se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (27).
(27) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).“" 						
19)
V čl. 12 odst. 3, čl. 14 odst. 2, čl. 43 odst. 5, čl. 51 odst. 4, čl. 60 odst. 6, čl. 61 odst. 3, čl. 62 odst. 4, čl. 64 odst. 4, čl. 75 odst. 4, čl. 78 odst. 7, čl. 81 odst. 2, čl. 95 odst. 1 a článku 111 se slova „v souladu s čl. 112 odst. 2, 3 a 4 a za podmínek stanovených v článcích 112a a 112b“ nahrazují slovy „v souladu s článkem 112a“.
20)
V článku 50a se slova „s článkem 112a a za podmínek stanovených v článcích 112b a 112c“ nahrazují slovy „v souladu s článkem 112a“.
21)
V čl. 52 odst. 4 třetím pododstavci se slova „v čl. 112 odst. 1“ nahrazují slovy „v článku 112“.
22)
Článek 112 se nahrazuje tímto
„Článek 112
Komisi je nápomocen Evropský výbor pro cenné papíry, zřízený rozhodnutím Komise 2001/528/ES (28).
(28) Rozhodnutí Komise 2001/528/ES ze dne 6. června 2001 o zřízení Evropského výboru regulátorů trhů s cennými papíry (Úř. věst L 191, 13.7.2001, s. 45)“;" 						
23)
Článek 112a se nahrazuje tímto:
„Článek 112a
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článcích 12, 14, 43, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 a 111 je svěřena Komisi na dobu čtyř let od 4. ledna 2011.
Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 26b je svěřena Komisi na dobu čtyř let od 17. září 2014.
Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 50a je svěřena Komisi na dobu čtyř let od 21. července 2011.
Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v článku 51 je svěřena Komisi na dobu čtyř let od 20. června 2013.
Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději šest měsíců před uplynutím těchto čtyřletých období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitku proti tomuto prodloužení nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článcích 12, 14, 26b, 43, 50a, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 a 111 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článků 12, 14, 26b, 43, 50a, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 a 111 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.“
24)
Článek 112b se zrušuje.
25)
V příloze I se bod 2 seznamu A nahrazuje tímto:
„2.
Údaje týkající se depozitáře:
2.1.
totožnost depozitáře SKIPCP a popis jeho povinností a střetů zájmů, které mohou vzniknout;
2.2.
popis úkolů spojených s úschovou, kterými depozitář pověřil třetí osobu, seznam pověřených a dále pověřených osob pověřenou osobou a uvedení všech střetů zájmů, které mohou na základě tohoto pověření vzniknout;
2.3.
sdělení, že aktuální informace týkající se bodů 2.1 a 2.2 se investorům poskytnou na požádání.“
Článek 2
1. Členské státy přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 18. března 2016. Neprodleně sdělí Komisi jejich znění.
Členské státy použijí právní a správní předpisy uvedené v prvním pododstavci ode dne 18. března 2016. Tyto předpisy přijaté členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
2. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 3
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 4
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 23. července 2014.
DIREKTIVA 2014/91/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 23. julija 2014
o spremembi Direktive 2009/65/ES o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), kar zadeva funkcije depozitarja, plačne politike in sankcije
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 53(1) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Direktivo 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) bi bilo treba spremeniti, da bi se upoštevali razvoj trga in dosedanje izkušnje udeležencev na trgu in nadzornikov, zlasti za obravnavanje razlik med nacionalnimi določbami glede dolžnosti in odgovornosti depozitarjev, plačne politike in sankcij.
(2)
Da bi odpravili potencialno škodljiv učinek slabo oblikovanih plačnih struktur na preudarno obvladovanje tveganja in na nadzor tveganega ravnanja posameznikov, bi za družbe za upravljanje kolektivnih naložbenih podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) morala veljati izrecna obveznost, da za tiste kategorije uslužbencev, katerih poklicne dejavnosti bistveno vplivajo na profile tveganja KNPVP, ki jih upravljajo, uvedejo in ohranjajo plačne politike in prakse, ki bodo skladne s preudarnim in učinkovitim obvladovanjem tveganja. Te kategorije uslužbencev bi morale vključevati vse zaposlene in druge uslužbence na ravni sklada ali podsklada, ki so nosilci odločanja, upravitelje skladov in osebe, ki sprejemajo dejanske odločitve o naložbah, osebe, ki so pooblaščene, da vplivajo na te zaposlene ali uslužbence, vključno z naložbenimi svetovalci in analitiki, višje vodstvo in vse zaposlene, ki jih celotno prejeto plačilo uvršča v isto plačno skupino kot višje vodstvo in nosilce odločanja. Ta pravila bi se morala uporabljati tudi za investicijske družbe, ki niso imenovale družbe za upravljanje, ki ima dovoljenje v skladu z Direktivo 2009/65/ES. Te plačilne politike in prakse bi bilo treba sorazmerno uporabljati za vse tretje osebe, ki sprejemajo tiste odločitve o naložbah, ki vplivajo na profil tveganja KNPVP zaradi funkcij, ki so bile prenesene v skladu s členom 13 Direktive 2009/65/ES.
(3)
Pod pogojem, da družbe za upravljanje KNPVP in investicijske družbe uporabljajo vsa načela, ki urejajo plačne politike, bi morale biti sposobne uporabljati navedene politike na različne načine glede na svojo velikost, velikost KNPVP, ki jih upravljajo, svojo notranjo organizacijo ter naravo, področje in zapletenost svojih dejavnosti.
(4)
Čeprav mora nekatere ukrepe sprejeti upravni organ, bi bilo treba, kadar ima družba za upravljanje ali investicijska družba skladno z nacionalnim pravom vzpostavljene različne organe, ki so jim bile dodeljene specifične funkcije, zagotoviti, da zahteve, usmerjene v upravni organ ali upravni organ v svoji nadzorni funkciji, poleg tega ali namesto tega veljajo za te organe, kot je skupščina.
(5)
Države članice bi morale pri uporabi načel o preudarnih plačnih politikah in praks iz te direktive upoštevati načela iz Priporočila Komisije 2009/384/ES (4) ter delo Odbora za finančno stabilnost in zaveze skupine G-20 za ublažitev tveganja v sektorju finančnih storitev.
(6)
Zajamčeno variabilno plačilo bi moralo biti izjema, saj ni skladno s preudarnim obvladovanjem tveganja ali načelom plačila na podlagi uspešnosti, in bi moralo biti omejeno na prvo leto zaposlitve.
(7)
Načela o preudarnih plačnih politikah bi se morala uporabljati tudi za plačila KNPVP družbam za upravljanje ali investicijskim družbam.
(8)
Komisija naj preuči, kateri so skupni stroški in odhodki naložbenih produktov za male vlagatelje v državah članicah ter ali je te stroške in odhodke treba dodatno harmonizirati, in naj svoje ugotovitve predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.
(9)
Evropski nadzorni organ (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (ESMA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (5), bi moral za spodbujanje nadzorne konvergence pri ocenjevanju plačnih politik in praks zagotavljati, da so na voljo smernice za preudarne plačne politike in prakse v sektorju upravljanja premoženja. Pri oblikovanju takšnih smernic bi mu moral pomagati Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (EBA), ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Da bi preprečili izogibanje določbam o plačilih, bi morale navedene smernice zajemati tudi dodatne smernice glede oseb, za katere se plačne politike in prakse uporabljajo, ter glede prilagoditve načel plačil velikosti družbe za upravljanje ali investicijske družbe, KNPVP, ki jih te upravljajo, njihovi notranji organizaciji ter naravi, področju in zapletenosti njihovih dejavnosti. Smernice ESMA o plačnih politikah in praksah bi morale biti, kolikor je mogoče, po potrebi usklajene s smernicami za sklade, ki jih ureja Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7).
(10)
Določbe o plačilih ne bi smele posegati v celovito izvajanje temeljnih pravic, zagotovljenih s Pogodbo o Evropski uniji (PEU), Pogodbo o delovanju Evropske unije (PDEU) in Listino Evropske unije o človekovih pravicah (Listina), v splošna načela nacionalnega pogodbenega in delovnega prava, veljavno zakonodajo o pravicah in udeležbi delničarjev ter splošno odgovornost upravnih in nadzornih organov zadevnih družb, pa tudi ne, kadar je to primerno, v pravico socialnih partnerjev, da sklepajo in izvajajo kolektivne pogodbe v skladu z nacionalnim pravom in prakso.
(11)
Da se zagotovi potrebna raven harmonizacije zadevnih regulativnih zahtev v različnih državah članicah, bi bilo treba sprejeti dodatna pravila, s katerimi se določijo naloge in dolžnosti depozitarjev, določijo pravne osebe, ki bi lahko bile imenovane za depozitarje, in pojasni odgovornost depozitarjev, če bi se sredstva KNPVP v skrbništvu izgubila ali bi depozitarji neustrezno opravljali nadzorne dolžnosti. Takšno neustrezno izvajanje lahko povzroči izgubo sredstev, pa tudi izgubo vrednosti sredstev, če na primer depozitar ne ukrepa glede naložb, ki niso v skladu s pravili upravljanja sklada.
(12)
Pojasniti je treba, da bi moral KNPVP imenovati enotnega depozitarja. ki bi izvajal splošen nadzor nad sredstvi KNPVP. Z zahtevo po enotnem depozitarju naj bi zagotovili, da bo imel depozitar pregled nad vsemi sredstvi KNPVP ter da bodo upravitelji sklada in vlagatelji vanje imeli enotno referenčno točko, na katero se je mogoče obrniti v primeru težav v zvezi s hrambo sredstev ali izvajanjem nadzornih funkcij. Hramba sredstev vključuje skrbništvo nad sredstvi ali, če skrbništvo ni mogoče, preverjanje lastništva teh sredstev in vodenje evidenc o njih.
(13)
Depozitar bi moral pri izvajanju svojih nalog ravnati pošteno, pravično, strokovno in neodvisno ter v interesu KNPVP in vlagateljev v KNPVP.
(14)
Da bi v vseh državah članicah ne glede na pravno obliko KNPVP zagotovili harmoniziran pristop v zvezi z opravljanjem dolžnosti depozitarjev, je treba uvesti enoten seznam nadzornih dolžnosti za depozitarje v zvezi z KNPVP, ki ima obliko podjetja (investicijska družba), in KNPVP, ki je ustanovljen s pogodbo.
(15)
Depozitar bi moral biti odgovoren za ustrezno spremljanje denarnih tokov KNPVP, zlasti pa za zagotovitev, da sta denar in gotovina vlagatelja, ki pripadata KNPVP, ustrezno knjižena na računih, ki se pri enem od subjektov iz točke (a), (b) ali (c) člena 18(1) Direktive Komisije 2006/73/ES (8) odprejo na ime KNPVP, na ime družbe za upravljanje, ki nastopa v imenu KNPVP, ali na ime depozitarja, ki nastopa v imenu KNPVP. Zato bi bilo treba sprejeti natančne določbe o spremljanju denarnih tokov, da bi zagotovili učinkovito in dosledno zaščito vlagateljev. Depozitar bi moral pri zagotavljanju, da so denarna sredstva vlagatelja knjižena na gotovinskem računu, upoštevati načela iz člena 16 navedene direktive.
(16)
Da se preprečijo goljufije v zvezi z gotovinskimi transferji, se brez vednosti depozitarja ne bi smel odpreti noben gotovinski račun, povezan s transakcijami KNPVP.
(17)
Vsako sredstvo, ki je v skrbništvu za KNPVP, bi bilo treba razlikovati od lastnih sredstev depozitarja in bi se moralo vedno obravnavati kot lastnina tega KNPVP. S takšno zahtevo naj bi vlagateljem zagotovili dodatno zaščito, če depozitar ne izpolni obveznosti.
(18)
Poleg že veljavne dolžnosti hrambe sredstev, ki pripadajo KNPVP, bi bilo treba sredstva, ki so lahko v skrbništvu, ločevati od tistih, ki ne morejo biti v skrbništvu, za katere pa velja obveznost voditi evidenco in preverjati njihovo lastništvo. Skupino sredstev, ki je lahko v skrbništvu, bi bilo treba jasno opredeliti, saj bi morala dolžnost vrnitve izgubljenih sredstev veljati le za to specifično kategorijo sredstev.
(19)
Depozitar ali tretja oseba, na katero je bila prenesena funkcija skrbništva, sredstev v skrbništvu ne bi smela ponovno uporabiti za lasten račun. Za ponovno uporabo sredstev za račun KNPVP bi morali veljati določeni pogoji.
(20)
Treba je določiti pogoje, pod katerimi se dolžnosti hrambe, ki jih ima depozitar, prenesejo na tretjo osebo. Prenos in nadaljnji prenos bi morala biti objektivno utemeljena, zanju pa bi morale veljati stroge zahteve glede ustreznosti tretje osebe, na katero bi se funkcija prenesla, ter glede potrebne spretnosti, skrbnosti in vestnosti, s katerimi bi moral depozitar to tretjo osebo izbrati, imenovati in oceniti. Za namen doseganja enotnih tržnih pogojev in enako visoke ravni zaščite vlagateljev bi morali biti takšni pogoji usklajeni s tistimi, ki se uporabljajo na podlagi Direktive 2011/61/EU. Sprejeti bi bilo treba določbe za zagotovitev, da imajo tretje osebe, na katere so bile prenesene funkcije hrambe, sredstva, potrebna za izvajanje svojih dolžnosti, in da izločajo sredstva KNPVP.
(21)
Kadar centralna depotna družba (CDD), kot je opredeljena v točki 1 člena 2(1) Uredbe (EU) št. 909/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (9) ali CDD tretje države opravlja storitve vodenja sistema poravnave vrednostnih papirjev, kot tudi vsaj začetnega vpisa vrednostnih papirjev v sistem v nematerializirani obliki prek začetnega knjiženja v dobro ali zagotavljanja in vodenja računov vrednostnih papirjev na najvišji stopnji, kot je navedeno v oddelku A Priloge k navedeni uredbi, opravljanje teh storitev s strani te CDD, kar zadeva vrednostne papirje KNPVP, ki jih ta CDD začetno vpiše v sistem v nematerializirani obliki prek začetnega knjiženja v dobro, ne bi smelo šteti kot prenos funkcij skrbništva. Bi pa moralo to, da se skrbništvo nad vrednostnimi papirji KNPVP zaupa kateri koli CDD ali kateri koli CDD tretje države, šteti kot prenos funkcij skrbništva.
(22)
Tretji osebi, na katero je prenesena hramba sredstev, bi moralo biti omogočeno, da ohrani zbirni račun kot skupni ločeni račun za več KNPVP.
(23)
Kadar je skrbništvo preneseno na tretjo osebo, je treba zagotoviti tudi, da ta tretja oseba izpolnjuje specifične zahteve v zvezi z učinkovito ureditvijo ter nadzorom varnega in skrbnega poslovanja. Za zagotovitev, da so finančni instrumenti v posesti tretje osebe, na katero je bila preneseno skrbništvo, bi bilo treba izvajati tudi redne zunanje revizije.
(24)
Za zagotavljanje dosledno visokih ravni zaščite vlagateljev bi bilo treba sprejeti določbe o ravnanju in obvladovanju navzkrižij interesov, ki bi se morale uporabljati v vseh primerih, tudi pri prenosu dolžnosti hrambe. S temi pravili bi bilo treba zlasti zagotoviti jasno delitev nalog in funkcij med depozitarjem, KNPVP in družbo za upravljanje ali investicijsko družbo.
(25)
Da se zagotovita visoka raven zaščite vlagateljev ter ustrezna raven ureditve varnega in skrbnega poslovanja ter stalnega nadzora, je treba oblikovati izčrpen seznam subjektov, ki lahko delujejo kot depozitarji. Te subjekte bi bilo treba omejiti na nacionalne centralne banke, kreditne institucije in druge pravne osebe, ki jim je v skladu s pravom držav članic dovoljeno izvajati dejavnosti depozitarja po tej direktivi, so predmet nadzora varnega in skrbnega poslovanja, zanje veljajo zahteve o kapitalski ustreznosti, ki so vsaj enake zahtevam, določenim glede na izbrani pristop v skladu s členom 315 ali 317 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (10), imajo kapital, ki ni nižji od zneska ustanovnega kapitala iz člena 28(2) Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (11), ter imajo registrirani sedež ali podružnico v matični državi članici KNPVP.
(26)
Specificirati in pojasniti je treba odgovornost depozitarja KNPVP v primeru izgube finančnega instrumenta v skrbništvu. Depozitar bi moral biti v primeru izgube finančnega instrumenta v skrbništvu odgovoren za to, da KNPVP povrne finančni instrument enake vrste ali ustrezen znesek. V primeru izgube sredstev ne bi smeli predvideti nobene oprostitve odgovornosti, razen če bi depozitar lahko dokazal, da je izguba rezultat zunanjega dogodka, ki ga razumno ni mogel nadzorovati, posledice pa so bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne. V zvezi s tem depozitarju ne bi smeli omogočiti, da bi se, zato da bi bil oproščen odgovornosti, skliceval na notranje okoliščine, denimo na goljufivo ravnanje zaposlenega.
(27)
Kadar depozitar prenese naloge skrbništva in se finančni instrumenti v skrbništvu tretje osebe izgubijo, bi moral odgovarjati depozitar. V primeru izgube instrumenta v skrbništvu bi moral depozitar vrniti finančni instrument enake vrste ali ustrezen znesek, tudi če je do izgube prišlo pri tretji osebi, na katero je bilo skrbništvo preneseno. Depozitar bi moral biti takšne odgovornosti oproščen le, kadar lahko dokaže, da je izguba posledica zunanjega dogodka, ki ga razumno ni mogel nadzorovati, posledice pa so bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne. V zvezi s tem depozitarju ne bi smeli omogočiti, da bi se, zato da bi bil oproščen odgovornosti, skliceval na notranje okoliščine, denimo na goljufivo ravnanje zaposlenega. Oprostitev regulativne ali pogodbene odgovornosti ne bi smela biti mogoča, če bi sredstva izgubil depozitar ali tretja oseba, na katero je bilo preneseno skrbništvo.
(28)
Vsak vlagatelj v KNPVP bi moral imeti možnost uveljavljanja zahtevkov v zvezi z odgovornostjo depozitarja, neposredno ali posredno, prek družbe za upravljanje ali investicijske družbe. Pravna sredstva zoper depozitarja ne bi smela biti odvisna od pravne oblike KNPVP (podjetniška ali pogodbena) ali pravne narave odnosa med depozitarjem, družbo za upravljanje in imetniki enot premoženja. Pravica imetnikov enot premoženja, da se sklicujejo na odgovornost depozitarja, ne bi smela voditi v podvajanje pravnih sredstev ali neenako obravnavanje zadevnih imetnikov.
(29)
Brez poseganja v to direktivo se depozitarju ne bi smela onemogočiti ureditev vsega potrebnega za kritje škode in izgub KNPVP ali imetnikov enot premoženja KNPVP. Take ureditve zlasti ne bi smele vključevati oprostitve odgovornosti depozitarja, povzročiti prenosa ali morebitne spremembe odgovornosti depozitarja niti vplivati na pravice vlagateljev, tudi ne na pravice do pravnih sredstev.
(30)
Komisija je 12. julija 2010 predlagala spremembo Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), da bi se zagotovila visoka raven zaščite vlagateljev KNPVP, kadar depozitar ne more izpolniti svojih obveznosti. Ta predlog je dopolnjen s pojasnitvijo obveznosti in obsega odgovornosti depozitarja in tretje osebe, na katero so bile prenesene funkcije hrambe v tej direktivi.
(31)
Komisija naj preuči, v katerih primerih bi lahko neizpolnitev obveznosti depozitarja KNPVP ali tretje osebe, na katero so bile prenesene funkcije hrambe, povzročila izgube imetnikom enot premoženja KNPVP, ki jih ni mogoči pokriti na podlagi te direktive, in dodatno preuči, kakšne vrste ukrepi bi lahko bili zadostni za zagotovitev visoke ravni zaščite vlagateljev, ne glede na verigo posredovanja med vlagatelji in prenosljivimi vrednostnimi papirji, na katere se neizpolnitev obveznosti nanaša, in naj svoje ugotovitve predloži Evropskemu parlamentu in Svetu.
(32)
Zagotoviti je treba, da za depozitarje veljajo enake zahteve ne glede na pravno obliko KNPVP. Z usklajenostjo zahtev naj bi povečali pravno varnost, okrepili zaščito vlagateljev in prispevali k ustvarjanju enotnih tržnih pogojev. Komisija ni prejela nobenega obvestila o tem, da bi kakšna investicijska družba uporabila odstopanje od splošne obveznosti zaupanja sredstev depozitarju. Zato bi morale zahteve iz Direktive 2009/65/ES glede depozitarja investicijske družbe šteti kot odvečne.
(33)
V tej direktivi je določen minimalen sklop pooblastil, ki bi jih morali imeti pristojni organi, pri čemer se morajo ta pooblastila izvajati v okviru celotnega sistema nacionalnega prava, ki zagotavlja spoštovanje temeljnih pravic, vključno s pravico do zasebnosti. Države članice bi morale v zvezi z izvajanjem teh pooblastil, ki lahko privedejo do resnega poseganja v pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja, domačega okolja in komunikacij, vzpostaviti ustrezne in učinkovite zaščite pred vsakršno zlorabo, po potrebi vključno z zahtevo po predhodnem dovoljenju pravosodnih organov zadevne države članice. Države članice bi morale pristojnim organom omogočiti izvajanje takšnih pooblastil, ki pomenijo grob poseg v zasebnost, kolikor je to potrebno za ustrezno preiskavo resnih primerov, za katere ni enakovrednih načinov za učinkovito dosego enakih rezultatov.
(34)
Obstoječi posnetki telefonskih pogovorov in evidence o podatkovnem prometu KNPVP, družb za upravljanje, investicijskih družb, depozitarjev ali vseh drugih subjektov, ki jih ureja ta direktiva, ter obstoječe evidence o telefonskem in podatkovnem prometu telekomunikacijskih operaterjev so ključni in včasih edini dokaz za odkrivanje in dokazovanje obstoja kršitev nacionalnega prava za prenos te direktive, ter za preverjanje skladnosti KNPVP, družbe za upravljanje, investicijske družbe, depozitarjev ali vseh drugih subjektov, ki jih ureja ta direktiva, z zahtevami o zaščiti vlagateljev in drugimi zahtevami iz te direktive in izvedbenimi ukrepi, sprejetimi na njeni podlagi.
Zato bi morali pristojni organi imeti možnost zahtevati obstoječe posnetke telefonskih pogovorov in elektronskih komunikacij ter evidence o podatkovnem prometu, ki jih imajo KNPVP, družbe za upravljanje, investicijske družbe, depozitarji ali vsi drugi subjekti, ki jih ureja ta direktiva. Dostop do telefonskih evidenc in podatkov je potreben za odkrivanje in nalaganje sankcij za kršitve zahtev iz te direktive ali njenih izvedbenih ukrepov. Za uvedbo enakih konkurenčnih pogojev v Uniji v zvezi z dostopom do telefonskih evidenc in obstoječih evidenc o podatkovnem prometu, ki jih ima telekomunikacijski operater, ali obstoječih posnetkov telefonskih pogovorov in podatkovnega prometa, ki jih imajo KNPVP, družbe za upravljanje, investicijske družbe, depozitarji ali vsi drugi subjekti, ki jih ureja ta direktiva, bi morali imeti pristojni organi v skladu z nacionalnim pravom možnost zahtevati obstoječe evidence o telefonskem in podatkovnem prometu, ki jih ima telekomunikacijski operater, kolikor je to dovoljeno v okviru nacionalnega prava, obstoječe posnetke telefonskih pogovorov in podatkovnega prometa, ki jih imajo KNPVP, družbe za upravljanje, investicijske družbe, depozitarji ali drugi subjekti, ki jih ureja ta direktiva, pa v primerih, kadar obstaja utemeljen sum, da so lahko takšne evidence, ki so povezane s predmetom inšpekcijskega pregleda ali preiskave, pomembne pri dokazovanju kršitev zahtev iz te direktiv ali njenih izvedbenih ukrepov. Dostop do telefonskih evidenc in evidenc o podatkovnem prometu, ki jih ima telekomunikacijski operater, ne bi smel vključevati vsebine govorne komunikacije prek telefona.
(35)
Preudaren bonitetni okvir in okvir za vodenje poslov v finančnem sektorju bi moral temeljiti na trdnih sistemih nadzora, preiskovanja in sankcij. Pristojni organi bi v ta namen morali imeti zadostna pooblastila za ukrepanje in možnost, da se oprejo na enakovredne, stroge in odvračilne sisteme kazni za kršitve te direktive. Komisija je v okviru sporočila z dne 8. decembra 2010 o krepitvi sistemov sankcij v sektorju finančnih storitev pregledala obstoječa pooblastila za nalaganje sankcij in njihovo izvajanje v praksi, pri čemer je bil cilj spodbuditi zbližanje sankcij za celoten sklop nadzornih dejavnosti. Pristojni organi bi morali biti pooblaščeni, da naložijo denarne kazni, ki so dovolj visoke, da so učinkovite, odvračilne in sorazmerne, da izravnajo pričakovane koristi vedenja, s katerim se kršijo zahteve iz te direktive.
(36)
Čeprav državam članicam nič ne preprečuje, da ne bi za enake kršitve določile pravil o upravnih in kazenskih sankcijah, od njih ne bi smeli zahtevati, da pravila o upravnih sankcijah določijo tudi za tiste kršitve te direktive, kadar zanje velja nacionalno kazensko pravo. V skladu z nacionalnim pravom države članice ne bi smele biti obvezane za enako kaznivo dejanje naložiti tako upravne kot kazenske sankcije, lahko pa bi to storile, če to dopušča nacionalno pravo. Vendar dejstvo, da se v zvezi s kršitvami te direktive namesto upravnih ohranijo kazenske sankcije, ne bi smelo zmanjšati ali drugače vplivati na možnost pristojnih organov, da za namene te direktive sodelujejo s pristojnimi organi v drugih državah članicah, imajo dostop do njihovih informacij ali z njimi informacije pravočasno izmenjujejo, tudi po predložitvi zadevnih kršitev pristojnim pravosodnim organom za kazenski pregon. Države članice bi morale imeti možnost skleniti, da ne bodo določile pravil o upravnih sankcijah za kršitve, za katere se uporablja nacionalno kazensko pravo. Možnost držav članic, da namesto ali poleg upravnih sankcij naložijo kazenske sankcije, se ne bi smela uporabiti zaradi izognitve sistemu sankcij iz te direktive.
(37)
Za zagotovitev skladne uporabe po državah članicah bi morale države članice pri določanju vrste upravnih kazni ali ukrepov in višine upravnih denarnih kazni zagotoviti, da njihovi pristojni organi upoštevajo vse zadevne okoliščine.
(38)
Razen v nekaterih točno določenih okoliščinah bi morale biti sankcije objavljene, da bi bil njihov odvračilni učinek na splošno javnost večji in da bi z njimi to javnost obveščali o kršitvah, ki bi lahko škodovale zaščiti vlagateljev. Da bi zagotovili skladnost z načelom sorazmernosti, bi morale biti, kadar bi objava lahko povzročila nesorazmerno škodo vpletenim, sankcije objavljene anonimno.
(39)
Da bi lahko ESMA v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010 dodatno okrepila usklajenost rezultatov nadzora, bi bilo treba vse javno razkrite sankcije hkrati sporočiti tudi ESMA, ki bi o vseh naloženih sankcijah tudi morala objaviti letno poročilo.
(40)
Pristojni organi bi morali imeti potrebna preiskovalna pooblastila in vzpostaviti učinkovite mehanizme za spodbujanje sporočanja morebitnih ali dejanskih kršitev. Informacije o morebitnih in dejanskih kršitvah bi morale prispevati tudi k učinkovitemu izpolnjevanju nalog ESMA v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010. Tudi ESMA bi moral vzpostaviti komunikacijske kanale za sporočanje navedenih morebitnih in dejanskih kršitev. Informacije o morebitnih in dejanskih kršitvah, ki so sporočene ESMA, bi se morale uporabljati zgolj za učinkovito izpolnjevanje nalog ESMA v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010.
(41)
Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana z Listino in zajeta v PDEU.
(42)
Da bi se zagotovilo doseganje ciljev iz te direktive, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da sprejme akte v skladu s členom 290 PDEU. Zlasti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov za določitev podrobnosti, ki bi jih bilo treba vključiti v standardni sporazum med depozitarjem in družbo za upravljanje ali investicijsko družbo, pogojev za izvrševanje funkcij depozitarja, vključno z vrstami finančnih instrumentov, ki bi morale biti zajete v dolžnosti skrbništva depozitarja, pogojev, pod katerimi lahko depozitar izvršuje svoje dolžnosti skrbništva nad finančnimi instrumenti, ki so registrirani pri centralnem depozitarju, in pogojev, pod katerimi bi depozitar moral hraniti nominalne finančne instrumente, ki so registrirani pri izdajatelju ali registratorju, dolžnosti primerne skrbnosti depozitarjev, obveznosti ločevanja, pogojev in okoliščin, v katerih bi morali finančni instrumenti v skrbništvu šteti za izgubljene, ter tega, kaj dejansko pomenijo zunanji dogodki, ki jih razumno ni mogoče nadzorovati, njihove posledice pa bi bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne. S temi delegiranimi akti bi morali zagotoviti vsaj takšno raven zaščite vlagateljev, kot je določena v delegiranih aktih, sprejetih na podlagi Direktive 2011/61/EU. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(43)
Komisija bo v sklopu celovitega pregleda delovanja Direktive 2009/65/ES ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (13) pregledala omejitve izpostavljenosti nasprotne stranke, ki se uporabljajo za transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti, pri čemer upošteva potrebo po določitvi ustreznih kategorizacij takšnih omejitev, tako da bi se izvedeni finančni instrumenti s podobnimi značilnostmi tveganja obravnavali enako.
(44)
V skladu s Skupno politično izjavo z dne 28. septembra 2011 držav članic in Komisije o obrazložitvenih dokumentih (14) se države članice zavezujejo, da bodo v upravičenih primerih obvestilu o ukrepih za prenos priložile en ali več dokumentov, v katerih se pojasni razmerje med sestavnimi elementi direktive in ustrezajočimi deli nacionalnih instrumentov za prenos. Zakonodajalec meni, da je posredovanje takih dokumentov v primeru te direktive upravičeno.
(45)
Ker ciljev te direktive, in sicer izboljšanja zaupanja vlagateljev v KNPVP z okrepitvijo zahtev v zvezi z dolžnostmi in odgovornostjo depozitarjev ter plačnimi politikami družb za upravljanje in investicijskih družb ter z uvedbo skupnih standardov za sankcioniranje glavnih kršitev te direktive, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njihovega obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev.
(46)
Opravljeno je bilo posvetovanje z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (15), ki je mnenje podal 23. novembra 2012 (16).
(47)
Direktivo 2009/65/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti -
SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:
Člen 1
Direktiva 2009/65/ES se spremeni:
1.
v členu 2(1) se dodata naslednji točki:
„(s)
‚upravni organ‘ pomeni organ družbe za upravljanje, investicijske družbe ali depozitarja s pristojnostjo sprejemanja končnih odločitev, ki vključuje nadzorno in upravno funkcijo ali le upravno funkcijo, če sta funkciji ločeni. Kadar ima družba za upravljanje, investicijska družba ali depozitar skladno z nacionalnim pravom vzpostavljene različne organe s specifičnimi funkcijami, zahteve iz te direktive, usmerjene v upravni organ ali upravni organ v svoji nadzorni funkciji, poleg tega ali namesto tega veljajo za tiste člane drugih organov družbe za upravljanje, investicijske družbe ali depozitarja, ki jim je v skladu z veljavnim nacionalnim pravom dodeljena zadevna odgovornost;
(t)
‚finančni instrument‘ pomeni finančni instrument, določen v oddelku C Priloge I k Direktivi 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (17).
(17) Direktiva 2014/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o trgih finančnih instrumentov ter spremembi Direktive 2002/92/ES in Direktive 2011/61/EU (UL L 173, 12.6.2014, str. 349).“;" 						
2.
vstavita se naslednja člena:
„Člen 14a
1. Države članice zahtevajo, da družbe za upravljanje določijo in uporabljajo takšne plačne politike in prakse, ki so skladne s preudarnim in učinkovitim obvladovanjem tveganja ter ga spodbujajo, ki ne spodbujajo tveganja, ki ni skladno s profili tveganja, pravili ali ustanovnimi listinami KNPVP, ki jih upravljajo, ter ki ne ovirajo dolžnosti družbe za upravljanje, da ravna v najboljšem interesu KNPVP.
2. Plačne politike in prakse vključujejo fiksne in variabilne sestavine plač in diskrecijske pokojninske prejemke.
3. Plačne politike in prakse se uporabljajo za tiste kategorije uslužbencev - vključno z višjim vodstvom, nosilci tveganja, tistimi, ki opravljajo nadzorne funkcije, in vsemi zaposlenimi, ki jih vsota plačil uvršča v isto plačno skupino kot višje vodstvo in nosilce tveganja -, katerih poklicne dejavnosti bistveno vplivajo na profile tveganja družb za upravljanje ali KNPVP, ki jih upravljajo.
4. ESMA v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. 1095/2010 izda smernice, naslovljene na pristojne organe ali na udeležence na finančnem trgu, v zvezi z osebami iz odstavka 3 tega člena in uporabo načel iz člena 14b. V navedenih smernicah se upoštevajo načela o preudarnih plačnih politikah iz Priporočila Komisije 2009/384/ES (18), velikost družb za upravljanje in velikost KNPVP, ki jih te upravljajo, njihova notranja organizacija ter narava, področje in zapletenost njihovih dejavnosti. ESMA v postopku razvijanja smernic tesno sodeluje z Evropskim nadzornim organom (Evropskim bančnim organom) (EBA), ustanovljenim z Uredbo (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (19), da se zagotovi skladnost z zahtevami, pripravljenimi za druge sektorje finančnih storitev, zlasti kreditne institucije in investicijska podjetja.
Člen 14b
1. Družbe za upravljanje pri pripravi in uporabi plačnih politik iz člena 14a izpolnjujejo naslednja načela na način in v obsegu, ki sta primerna glede na njihovo velikost, notranjo organizacijo ter naravo, področje in zapletenost njihovih dejavnosti:
(a)
plačna politika je skladna s preudarnim in učinkovitim upravljanjem tveganja in ga spodbuja, ne spodbuja pa tveganja, ki je neskladno s profili tveganja, pravili upravljanja ali ustanovnimi listinami KNPVP, ki jih upravlja družba za upravljanje;
(b)
plačna politika je v skladu s poslovno strategijo, cilji, vrednotami in interesi družbe za upravljanje in KNPVP, ki jih ta upravlja, ter vlagateljev v takšne KNPVP in vsebuje ukrepe za preprečevanje navzkrižja interesov;
(c)
plačno politiko sprejme upravni organ družbe za upravljanje v svoji nadzorni funkciji, ta organ pa sprejme in vsaj enkrat letno pregleda tudi splošna načela plačne politike ter je odgovoren za njihovo izvajanje, ki ga tudi nadzira; naloge iz te točke opravljajo le člani upravnega organa, ki v zadevni družbi za upravljanje ne opravljajo nobene izvršilne funkcije ter imajo strokovno znanje na področju upravljanja tveganja in plačil;
(d)
vsaj enkrat letno se v okviru centralnega in neodvisnega notranjega pregleda preveri, ali je izvajanje plačne politike skladno s politikami in postopki za plačila, ki jih sprejme upravni organ v svoji nadzorni funkciji;
(e)
uslužbenci, ki opravljajo nadzorne funkcije, so nagrajeni v skladu z doseženimi cilji, povezanimi z njihovimi funkcijami, neodvisno od uspešnosti poslovnih področij, ki so pod njihovim nadzorom;
(f)
plačila uslužbencev na višjih položajih, ki opravljajo funkcije upravljanja tveganja in zagotavljanja skladnosti, neposredno nadzira odbor za plačila, kadar tak odbor obstaja;
(g)
kadar so plačila odvisna od uspešnosti, celoten znesek plačil temelji na kombinaciji ocene uspešnosti posameznika in zadevne poslovne enote ali KNPVP, pa tudi na njunih tveganjih, ter splošnih rezultatih družbe za upravljanje pri ocenjevanju uspešnosti posameznika, pri tem pa se upoštevajo finančna in nefinančna merila;
(h)
ocena uspešnosti se opravi v večletnem okviru, ki ustreza obdobju posedovanja, ki se priporoči vlagateljem v KNPVP, ki ga upravlja družba za upravljanje, za zagotovitev, da postopek ocenjevanja temelji na dolgoročni uspešnosti KNPVP in njegovih naložbenih tveganj ter da se dejansko izplačilo delov plačila, ki temeljijo na uspešnosti, porazdeli čez enako obdobje;
(i)
zajamčena variabilna plačila so izjema, izplačujejo se samo v okviru zaposlovanja novih uslužbencev in so omejena na prvo leto zaposlitve;
(j)
fiksne in variabilne sestavine celotnih plačil so ustrezno uravnotežene, pri čemer fiksna sestavina pomeni dovolj velik delež celotnih plačil, da omogoča izvajanje popolnoma fleksibilne politike glede variabilnih sestavin plačil, vključno z možnostjo, da se ne izplača nobena variabilna sestavina plačil;
(k)
plačila v zvezi s predčasno prekinitvijo pogodbe odražajo uspešnost, doseženo v določenem obdobju, in so zasnovana tako, da ne nagrajujejo neuspešnosti;
(l)
merjenje uspešnosti, ki se uporablja za izračun variabilnih sestavin plačil ali skupkov variabilnih sestavin plačil, zajema celovit prilagoditveni mehanizem za vključitev vseh ustreznih vrst sedanjih in prihodnjih tveganj;
(m)
glede na pravno strukturo KNPVP in njegova pravila upravljanja sklada ali ustanovne listine znaten delež, vsekakor pa vsaj 50 %, katerega koli dela variabilnega plačila sestavljajo enote zadevnega KNPVP, enakovredni lastniški deleži ali na deleže vezani instrumenti ali enakovredni negotovinski instrumenti z enako učinkovitimi spodbudami kot kateri koli instrument iz te točke, razen če upravljanje KNPVP znaša manj kot 50 % skupnega portfelja, ki ga upravlja družba za upravljanje - v tem primeru minimalna vrednost 50 % ne velja.
Za instrumente iz te točke velja ustrezna politika zadržanja, oblikovana zato, da se spodbude uskladijo z interesi družbe za upravljanje in KNPVP, ki jih upravlja, ter vlagateljev v takšne KNPVP. Države članice ali njihovi pristojni organi lahko omejijo vrste in oblike teh instrumentov ali pa nekatere instrumente po potrebi prepovejo. Ta točka se uporablja za delež variabilne sestavine plačil, katerega izplačilo se odloži v skladu s točko (n), in za delež variabilne sestavine plačil, katerega izplačilo se ne odloži;
(n)
znaten delež, vsekakor pa vsaj 40 % variabilne sestavine plačil se odloži za obdobje, ki je primerno glede na obdobje posedovanja, ki se priporoči vlagateljem v zadevni KNPVP, ter se ustrezno uskladi z naravo tveganj zadevnega KNPVP.
Obdobje iz te točke traja vsaj tri leta; plačila, za katera velja odlog, zapadejo v izplačilo maksimalno po načelu sorazmernosti; v primeru, da je znesek variabilne sestavine plačil izrazito visok, se odloži izplačilo vsaj 60 % zneska;
(o)
variabilna plačila, vključno z deležem, katerega izplačilo je odloženo, se izplačajo ali zapadejo v izplačilo le, če so glede na finančno stanje družbe za upravljanje kot celote vzdržna in če jih upravičuje uspešnost zadevne poslovne enote, KNPVP in posameznika.
Vsota variabilnih plačil je na splošno občutno manjša, kadar je finančna uspešnost družbe za upravljanje ali zadevnega KNPVP slaba ali negativna, pri čemer se pri predhodno zasluženih zneskih upoštevata trenutno nadomestilo in zmanjšanje izplačil, tudi na podlagi dogovorov o malusih ali vračanju sredstev;
(p)
pokojninska politika je v skladu s poslovno strategijo, cilji, vrednotami in dolgoročnimi interesi družbe za upravljanje in KNPVP, ki jih ta upravlja.
Če zaposleni zapusti družbo za upravljanje pred upokojitvijo, družba za upravljanje hrani njegove diskrecijske pokojninske prejemke pet let v obliki instrumentov iz točke (m). V primeru, da zaposleni izpolni pogoje za upokojitev, se mu diskrecijski pokojninski prejemki izplačajo v obliki instrumentov iz točke (m) po izteku petletnega obdobja zadržanja;
(q)
uslužbenci se morajo zavezati, da ne bodo uporabljali osebnih strategij varovanja pred tveganji ali zavarovanj v zvezi s plačili in odgovornostjo, s tem pa posegali v učinke usklajevanja tveganj iz dogovorov glede plačil;
(r)
variabilna plačila se ne izplačajo z instrumenti ali metodami, ki omogočajo izogibanje zahtevam iz te direktive.
2. ESMA lahko v skladu s členom 35 Uredbe (EU) št. 1095/2010 od pristojnih organov zahteva informacije o plačnih politikah in praksah iz člena 14a te direktive.
ESMA v tesnem sodelovanju z EBA v svoje smernice o plačnih politikah vključi določbe o tem, kako naj se uporabljajo različna sektorska plačna načela, kot so tista iz Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (20) in Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (21), kadar zaposleni ali druge kategorije uslužbencev opravljajo storitve, za katere veljajo različna sektorska plačna načela.
3. Načela iz odstavka 1 se uporabljajo za vse vrste prejemkov, ki jih izplača družba za upravljanje, za vsak znesek, ki ga neposredno izplača sam KNPVP, vključno s provizijami za uspešnost, in za vse prenose enot ali deležev KNPVP, namenjene tistim kategorijam uslužbencev - vključno z višjim vodstvom, nosilci tveganja, tistimi, ki opravljajo nadzorne funkcije, in vsemi zaposlenimi, ki jih vsota prejetih plačil uvršča v isto plačno skupino kot višje vodstvo in nosilce tveganja -, katerih poklicne dejavnosti bistveno vplivajo na njihov profil tveganja ali profil tveganja KNPVP, ki ga upravljajo.
4. Družbe za upravljanje, ki so pomembne zaradi svoje velikosti ali velikosti KNPVP, ki jih upravljajo, svoje notranje organizacije ter narave, področja in zapletenosti njihovih dejavnosti, ustanovijo odbor za plačila. Odbor za plačila je urejen tako, da lahko strokovno in neodvisno presoja plačne politike in prakse ter spodbude za obvladovanje tveganja.
Odbor za plačila, ki je, kadar je to ustrezno, ustanovljen v skladu s smernicami ESMA iz člena 14a(4), je odgovoren za pripravo odločitev v zvezi s plačili, vključno s tistimi, ki vplivajo na tveganje in upravljanje tveganja zadevne družbe za upravljanje ali KNPVP in ki jih mora sprejeti upravni organ v svoji nadzorni funkciji. Odboru za plačila predseduje član upravnega organa, ki v zadevni družbi za upravljanje ne opravlja nobene izvršilne funkcije. Člani odbora za plačila so člani upravnega organa, ki v zadevni družbi za upravljanje ne opravljajo nobene izvršilne funkcije.
Če nacionalno pravo določa zastopanost zaposlenih v upravnem organu, je v odbor za plačila vključen najmanj en predstavnik zaposlenih. Odbor za plačila pri pripravi odločitev upošteva dolgoročne interese vlagateljev in drugih deležnikov ter javni interes.
(18) Priporočilo Komisije 2009/384/ES z dne 30. aprila 2009 o plačnih politikah v sektorju finančnih storitev (UL L 120, 15.5.2009, str. 22)." 						
(19) Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12)." 						
(20) Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1)." 						
(21) Direktiva 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (UL L 176, 27.6.2013, str. 338).“;" 						
3.
v členu 20(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:
„(a)
pisno pogodbo z depozitarjem iz člena 22(2);“;
4.
člen 22 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 22
1. Investicijska družba in družba za upravljanje - slednja za vsak skupni sklad, ki ga upravlja - zagotovita, da se enotni depozitar imenuje v skladu s tem poglavjem.
2. Depozitar je izkazan s pisno pogodbo.
S to pogodbo se med drugim uredi pretok informacij, ki štejejo za potrebne, da lahko depozitar opravlja funkcije za KNPVP, za katerega je bil imenovan kot depozitar, kot je določeno v tej direktivi ter drugih zadevnih zakonih in predpisih.
3. Depozitar:
(a)
zagotovi, da se prodaja, izdaja, ponovni odkup, izplačilo in umik enot KNPVP izvedejo v skladu z veljavnim nacionalnim pravom in pravili upravljanja sklada ali ustanovnimi listinami;
(b)
zagotovi, da se vrednost enot KNPVP izračuna v skladu z veljavnim nacionalnim pravom in pravili upravljanja sklada ali ustanovnimi listinami;
(c)
izpolni navodila družbe za upravljanje ali investicijske družbe, razen če so v nasprotju z veljavnim nacionalnim pravom ali s pravili upravljanja sklada ali ustanovnimi listinami;
(d)
zagotovi, da se pri transakcijah, ki vključujejo sredstva KNPVP, obveznosti do KNPVP izpolnijo v običajnem roku;
(e)
zagotovi, da se prihodek KNPVP uporablja v skladu z veljavnim nacionalnim pravom in pravili upravljanja sklada ali ustanovnimi listinami.
4. Depozitar zagotovi, da se denarni tokovi KNPVP ustrezno spremljajo, zlasti pa, da so vsa plačila s strani vlagateljev ali v njihovem imenu ob vpisu enot KNPVP prejeta ter da je ves denar KNPVP knjižen na gotovinskih računih, ki so:
(a)
odprti na ime KNPVP, družbe za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, ali depozitarja, ki deluje v imenu KNPVP;
(b)
odprti pri enem od subjektov iz točk (a), (b) in (c) člena 18(1) Direktive Komisije 2006/73/ES (22) in
(c)
vzdrževani v skladu z načeli iz člena 16 Direktive 2006/73/ES.
Kadar so gotovinski računi odprti na ime depozitarja, ki deluje v imenu KNPVP, se denar subjekta iz točke (b) prvega pododstavka ter denar depozitarja ne knjižita na te račune.
5. Sredstva KNPVP se dajo v hrambo depozitarju, kot sledi:
(a)
kar zadeva finančne instrumente, ki so lahko v skrbništvu, depozitar:
(i)
ima v skrbništvu vse finančne instrumente, ki jih je mogoče registrirati na računu finančnih instrumentov, odprtem v knjigah depozitarja, ter vse finančne instrumente, ki so lahko fizično dostavljeni depozitarju;
(ii)
zagotovi, da so vsi finančni instrumenti, ki jih je mogoče registrirati na računu finančnih instrumentov, odprtem v knjigah depozitarja, v skladu z načeli iz člena 16 Direktive 2006/73/ES v knjigah depozitarja registrirani na ločenih računih, odprtih na ime KNPVP ali družbe za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, zato da se lahko v vsakem trenutku v skladu z veljavnim pravom jasno ugotovi, da pripadajo KNPVP;
(b)
kar zadeva druga sredstva, depozitar:
(i)
preveri, da so takšna sredstva v lasti KNPVP ali družbe za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, in sicer tako, da na podlagi informacij ali dokumentov, ki jih zagotovi KNPVP ali družba za upravljanje, ter na podlagi zunanjih dokazov, če so na voljo, oceni, ali jih ima v lasti KNPVP ali družba za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP;
(ii)
vodi evidenco navedenih sredstev, za katere je prepričan, da so v lasti KNPVP ali družbe za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, in to evidenco posodablja.
6. Depozitar družbi za upravljanje ali investicijski družbi redno zagotavlja izčrpen popis vseh sredstev KNPVP.
7. Depozitar ali katera koli tretja oseba, na katero je bila prenesena funkcija skrbništva, sredstev, ki jih ima v skrbništvu depozitar, ne sme ponovno uporabiti za lasten račun. Ponovna uporaba zajema vse transakcije s sredstvi v skrbništvu, tudi in ne samo prenos, zastavitev, prodajo in posojanje.
Sredstva, ki jih ima v skrbništvu depozitar, se lahko ponovno uporabijo le, kadar:
(a)
je ponovna uporaba opravljena za račun KNPVP;
(b)
depozitar izpolnjuje navodila družbe za upravljanje v imenu KNPVP;
(c)
je ponovna uporaba v korist KNPVP in v interesu imetnikov enot premoženja ter
(d)
je transakcija krita z visokokakovostnim in likvidnim zavarovanjem, ki ga KNPVP prejme v okviru ureditve prenosa lastninskih pravic.
Tržna vrednost zavarovanja je nenehno najmanj tolikšna, kot je tržna vrednost ponovno uporabljenih sredstev plus premija.
8. Države članice zagotovijo, da v primeru plačilne nesposobnosti depozitarja in/ali katere koli tretje osebe, ki se nahaja v Uniji, na katero je bilo preneseno skrbništvo nad sredstvi KNPVP, sredstva KNPVP v skrbništvu niso na voljo za distribucijo med upnike takšnega depozitarja in/ali takšne tretje osebe niti za prodajo v njihovo korist.
(22) Direktiva Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive (UL L 241, 2.9.2006, str. 26).“;" 						
5.
vstavi se naslednji člen:
„Člen 22a
1. Depozitar funkcij iz člena 22(3) in (4) ne prenese na tretje osebe.
2. Depozitar lahko na tretje osebe prenese funkcije iz člena 22(5) le kadar:
(a)
naloge niso prenesene zato, da bi se izognil zahtevam iz te direktive;
(b)
lahko dokaže, da je prenos potreben iz objektivnega razloga;
(c)
izkazuje vso potrebno spretnost, skrbnost in vestnost pri izbiri in imenovanju tretje osebe, na katero namerava prenesti del svojih nalog, ter še naprej ravna z vso potrebno spretnostjo, skrbnostjo in vestnostjo pri rednem pregledovanju in stalnem spremljanju vseh tretjih oseb, na katere je prenesel del svojih nalog, ter ureditve tretjih oseb v zvezi z zadevami, ki so bile prenesene nanje.
3. Depozitar lahko prenese funkcije iz člena 22(5) na tretjo osebo le, kadar ta tretja oseba ves čas med izvajanjem nalog, ki so bile prenesene nanjo:
(a)
premore strukturo in strokovno znanje, ki sta ustrezna in sorazmerna naravi in zapletenosti sredstev KNPVP ali družbe za upravljanje, delujoče v imenu KNPVP, ki so ji bila zaupana;
(b)
zanjo, kar zadeva naloge skrbništva iz točke (a) člena 22(5), velja:
(i)
učinkovita ureditev - vključno z minimalnimi kapitalskimi zahtevami - in nadzor varnega in skrbnega poslovanja v zadevni jurisdikciji;
(ii)
redna zunanja revizija, s katero se potrdi, da so finančni instrumenti v njeni posesti;
(c)
sredstva strank depozitarja ločuje od lastnih sredstev in od sredstev depozitarja na tak način, da se lahko v vsakem trenutku jasno ugotovi, da pripadajo strankam določenega depozitarja;
(d)
sprejema vse ukrepe, potrebne za zagotovitev, da sredstva KNPVP, ki jih ima v skrbništvu tretja oseba, v primeru plačilne nesposobnosti te tretje osebe niso na voljo za distribucijo med upnike tretje osebe ali za prodajo v njihovo korist; in
(e)
upošteva splošne obveznosti in prepovedi iz člena 22(2), (5) in (7) in iz člena 25.
Ne glede na točko (b)(i) prvega pododstavka lahko depozitar - kadar pravo tretje države zahteva, da imajo nekatere finančne instrumente v skrbništvu lokalni subjekti, pa noben lokalni subjekt ne izpolnjuje zahtev za prenos iz navedene točke - svoje funkcije na tak lokalni subjekt prenese le v obsegu, ki ga zahteva pravo te tretje države le tako dolgo, dokler ni lokalnih subjektov, ki bi izpolnjevali zahteve za prenos, in le, kadar:
(a)
so vlagatelji v zadevnem KNPVP pred naložbo ustrezno obveščeni o dejstvu, da je tak prenos potreben zaradi pravnih omejitev v pravu tretje države, o okoliščinah, ki ta prenos upravičujejo, in o tveganju, ki ga pomeni tak prenos;
(b)
je investicijska družba ali družba za upravljanje v imenu KNPVP depozitarju naročila, naj skrbništvo nad temi finančnimi instrumenti prenese na tak lokalni subjekt.
Tretja oseba lahko nadalje prenese te funkcije, če so izpolnjene enake zahteve. V takem primeru se za zadevne osebe smiselno uporablja člen 24(2).
4. Za namene tega člena opravljanje storitev, kot je določeno v Direktivi 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (23), s sistemi poravnave vrednostnih papirjev, kakor so določeni za namene navedene direktive, ali opravljanje podobnih storitev s sistemi poravnave vrednostnih papirjev tretjih držav ne šteje za prenos funkcij skrbništva.
(23) Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (UL L 166, 11.6.1998, str. 45).“;" 						
6.
člen 23 se spremeni:
(a)
odstavki 2 do 4 se nadomestijo z naslednjim:
„2. Depozitar je lahko:
(a)
nacionalna centralna banka;
(b)
kreditna institucija z dovoljenjem v skladu z Direktivo 2013/36/EU ali
(c)
katera koli druga pravna oseba, ki od pristojnega organa v skladu s pravom države članice dobi dovoljenje za izvajanje dejavnosti depozitarja po tej direktivi, za katero veljajo zahteve o kapitalski ustreznosti, ki so vsaj enake zahtevam, določenim glede na izbrani pristop v skladu s členom 315 ali 317 Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (24), in ki ima kapital, ki ni nižji od zneska ustanovnega kapitala iz člena 28(2) Direktive 2013/36/EU.
Za pravno osebo iz točke (c) prvega pododstavka velja ureditev varnega in skrbnega poslovanja in je predmet stalnega nadzora ter izpolnjuje naslednje minimalne zahteve:
(a)
ima infrastrukturo, potrebno za skrbništvo nad finančnimi instrumenti, ki jih je mogoče registrirati na računu finančnih instrumentov, odprtem v knjigah depozitarja;
(b)
vzpostavi ustrezne politike in postopke, s katerimi zagotovi, da bo tako kot njeni upravitelji in zaposleni izpolnjevala svoje obveznosti na podlagi te direktive;
(c)
ima preudarne administrativne in računovodske postopke, mehanizme notranje kontrole, učinkovite postopke za ocenjevanje tveganja ter učinkovito kontrolno in zaščitno ureditev za sisteme obdelovanja informacij;
(d)
vzdržuje in vodi učinkovito organizacijsko in administrativno ureditev, ki omogoča sprejetje vseh razumnih ukrepov, namenjenih preprečevanju navzkrižja interesov;
(e)
poskrbi, da se vodi evidenca o vseh njenih storitvah, dejavnostih in transakcijah, kar bo pristojnemu organu zadostovalo, da bo lahko izpolnjeval svoje nadzorne naloge in izvajal izvršilne ukrepe iz te direktive;
(f)
z razumnimi ukrepi zagotavlja, da funkcije depozitarja izvaja brez prekinitev in redno; v ta namen uporabi ustrezne in sorazmerne sisteme, vire in postopke, vključno za izvajanje funkcij depozitarja;
(g)
vsi člani njenega upravnega organa in višjega vodstva imajo vsakokrat zadosten ugled ter dovolj znanja, spretnosti in izkušenj;
(h)
upravni organ ima ustrezno kolektivno znanje, spretnosti in izkušnje, da lahko razume dejavnosti depozitarja, vključno z glavnimi tveganji:
(i)
vsak član upravnega organa in višjega vodstva ukrepa iskreno in pošteno.
3. Države članice določijo, katere od kategorij institucij iz prvega pododstavka odstavka 2 so lahko izbrane za depozitarje.
4. Investicijske družbe ali družbe za upravljanje, ki delujejo v imenu KNPVP, ki jih upravljajo, ki so pred 18. marcem 2016 kot depozitarja imenovale institucijo, ki ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 2, pred 18. marcem 2018 imenuje depozitarja, ki bo te zahteve izpolnjeval.
(24) Uredba (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (UL L 176, 27.6.2013, str. 1).“;" 						
(b)
odstavka 5 in 6 se črtata;
7.
člen 24 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 24
1. Države članice zagotovijo, da je depozitar KNPVP in imetnikom enot premoženja KNPVP odgovoren za izgubo, ki jo je povzročil sam ali tretja oseba, na katero je bilo preneseno skrbništvo nad finančnimi instrumenti, ki so bili v skrbništvu v skladu s točko (a) člena 22(5).
V primeru takšne izgube finančnega instrumenta v skrbništvu države članice zagotovijo, da depozitar KNPVP ali družbi za upravljanje, ki deluje v imenu KNPVP, nemudoma vrne finančni instrument iste vrste ali ustrezen znesek. Depozitar ni odgovoren, če lahko dokaže, da je izguba nastala kot posledica zunanjega dogodka, ki ga razumno ni mogel nadzorovati in katerega posledice so bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne.
Države članice zagotovijo, da je depozitar KNPVP in vlagateljem v KNPVP odgovoren tudi za vsako izgubo, ki jo ti utrpijo zaradi njegove malomarnosti ali namernega neizpolnjevanja obveznosti v skladu s to direktivo.
2. Noben prenos funkcij iz člena 22a ne vpliva na odgovornost depozitarja iz odstavka 1.
3. Odgovornost depozitarja iz odstavka 1 ni izključena ali omejena s sporazumom.
4. Vsak sporazum, ki je v nasprotju z odstavkom 3, je neveljaven.
5. Imetniki enot premoženja v KNPVP se lahko sklicujejo na odgovornost depozitarja neposredno ali posredno prek družbe za upravljanje ali investicijske družbe, če to ne vodi v podvajanje pravnih sredstev ali neenako obravnavanje zadevnih imetnikov.“;
8.
člen 25 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 25
1. Nobena posamezna družba ne more delovati kot družba za upravljanje in hkrati kot depozitar. Nobena družba ne more delovati kot investicijska družba in kot depozitar hkrati.
2. Družba za upravljanje in depozitar pri izvajanju svojih zadevnih funkcij delujeta pošteno, pravično, strokovno, neodvisno in zgolj v interesu KNPVP ali vlagateljev v KNPVP. Investicijska družba in depozitar pri izvajanju svojih funkcij delujeta pošteno, pravično, strokovno, neodvisno in zgolj v interesu vlagateljev v KNPVP.
Depozitar ne izvaja dejavnosti v zvezi s KNPVP ali družbo za upravljanje v imenu KNPVP, ki bi lahko povzročile navzkrižje interesov med KNPVP, vlagatelji v KNPVP, družbo za upravljanje in njim samim, razen če je funkcionalno in hierarhično ločil izvajanje svojih nalog depozitarja od drugih s temi nalogami potencialno nezdružljivih nalog ter če se morebitna navzkrižja interesov ustrezno identificirajo, upravljajo, spremljajo in razkrijejo vlagateljem v KNPVP.“;
9.
člen 26 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 26
1. Pogoji za zamenjavo družbe za upravljanje in depozitarja ter pravila za zagotovitev zaščite imetnikov enot premoženja v primeru take zamenjave se določijo z zakonom ali pravili skupnega sklada.
2. Pogoji za zamenjavo družbe za upravljanje in depozitarja ter pravila za zagotovitev zaščite imetnikov enot premoženja v primeru take zamenjave se določijo z zakonom ali ustanovnimi listinami investicijske družbe.“;
10.
vstavita se naslednja člena:
„Člen 26a
Depozitar da pristojnim organom na zahtevo na voljo vse informacije, ki jih je pridobil med izvajanjem svojih dolžnosti in bi jih ti organi, pristojni organi KNPVP ali družbe za upravljanje lahko potrebovali.
Če so za KNPVP ali družbo za upravljanje pristojni drugi organi kot za depozitarja, organi, ki so pristojni za slednjega, prejete informacije nemudoma posredujejo pristojnim organom KNPVP in družbe za upravljanje.
Člen 26b
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 112a, da določi:
(a)
podrobnosti, ki morajo biti vključene v pisno pogodbo iz člena 22(2);
(b)
pogoje za opravljanje funkcij depozitarja v skladu s členom 22(3), (4) in (5), vključno z:
(i)
vrstami finančnih instrumentov, ki jih je treba vključiti med dolžnosti skrbništva, ki jih ima depozitar v skladu s točko (a) člena 22(5);
(ii)
pogoji, pod katerimi lahko depozitar izvaja dolžnosti skrbništva nad finančnimi instrumenti, registriranimi pri centralnemu depozitarju;
(iii)
pogoji, pod katerimi mora depozitar hraniti finančne instrumente, izdane v nominalni obliki in registrirane pri izdajatelju ali registratorju, v skladu s točko (b) člena 22(5);
(c)
dolžnosti primerne skrbnosti depozitarjev v skladu s točko (c) člena 22a(2);
(d)
obveznost ločevanja v skladu s točko (c) člena 22a(3);
(e)
ukrepe, ki jih sprejme tretja oseba v skladu s točko (d) člena 22a(3);
(f)
pogoje in okoliščine, pri katerih se finančni instrumenti v skrbništvu štejejo za izgubljene v smislu člena 24;
(g)
kaj v skladu s členom 24(1) dejansko pomenijo zunanji dogodki, ki jih razumno ni mogoče nadzorovati in katerih posledice bi bile ne glede na vsa razumna prizadevanja neizogibne;
(h)
pogoje za izpolnitev zahteve po neodvisnosti iz člena 25(2).“;
11.
v členu 30 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:
„Členi 13 do 14b se smiselno uporabljajo za investicijske družbe, ki niso imenovale nobene družbe za upravljanje, ki ima dovoljenje v skladu s to direktivo.“;
12.
oddelek 3 poglavja V se črta;
13.
člen 69 se spremeni:
(a)
v odstavku 1 se doda naslednji pododstavek:
„Prospekt vsebuje:
(a)
podrobnosti o posodobljeni plačni politiki, tudi in ne samo opis metode izračuna plačil in prejemkov ter identiteto oseb, odgovornih za dodelitev plačil in prejemkov, vključno s sestavo odbora za plačila, kadar tak odbor obstaja, ali
(b)
kratek opis plačne politike in izjavo, da so podrobnosti o posodobljeni plačni politiki, tudi in ne samo opis metode izračuna plačil in prejemkov ter identiteta oseb, odgovornih za izplačevanje plačil in prejemkov, vključno s sestavo odbora za plačila, kadar tak odbor obstaja, na voljo na spletnem mestu - vključno s sklicem na to spletno mesto - in da bo na zahtevo zagotovljen brezplačen izvod v tiskani obliki.“;
(b)
v odstavku 3 se doda naslednji pododstavek:
„Letno poročilo vsebuje tudi:
(a)
skupni znesek plačil v poslovnem letu, razdeljen na fiksna in variabilna plačila, ki sta jih družba za upravljanje in investicijska družba izplačali svojim uslužbencem, število prejemnikov in po potrebi vse zneske, ki jih je neposredno izplačal sam KNPVP, vključno z vsemi provizijami za uspešnost;
(b)
zbirni znesek plačil, razdeljen na kategorije zaposlenih ali drugih uslužbencev, kot je navedeno v členu 14a(3);
(c)
opis metode izračuna plačil in prejemkov;
(d)
rezultat pregledov iz točk (c) in (d) člena 14b(1), vključno z vsemi nepravilnostmi, do katerih je prišlo;
(e)
bistvene spremembe v sprejeti plačni politiki.“;
14.
člen 78 se spremeni:
(a)
v odstavku 3 se točka (a) nadomesti z naslednjim:
„(a)
identifikacijo KNPVP in njegovega pristojnega organa;“;
(b)
v odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:
„Ključni podatki za vlagatelje obenem vključujejo izjavo, da so podrobnosti o posodobljeni plačni politiki, tudi in ne samo opis metode izračuna plačil in prejemkov ter identiteta oseb, odgovornih za dodelitev plačil in prejemkov, vključno s sestavo odbora za plačila, kadar tak odbor obstaja, na voljo na spletnem mestu - vključno z napotilom na to spletno mesto - in da bo na zahtevo zagotovljen brezplačen izvod v tiskani obliki.“;
15.
v členu 98(2) se točka (d) nadomesti z naslednjim:
„(d)
zahtevajo:
(i)
kolikor to dovoljuje nacionalno pravo, obstoječe evidence o podatkovnem prometu, ki jih ima telekomunikacijski operater, kadar obstaja utemeljen sum kršitve in kadar so lahko takšne evidence pomembne za preiskavo kršitev te direktive;
(ii)
obstoječe posnetke telefonskih pogovorov ali elektronskih komunikacij ali druge evidence o podatkovnem prometu, ki jih imajo KNPVP, družbe za upravljanje, investicijske družbe, depozitarji ali drugi subjekti, ki jih ureja ta direktiva;“;
16.
člen 99 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 99
1. Brez poseganja v nadzorna pooblastila nadzornih organov iz člena 98 in v pravico držav članic, da predpišejo in naložijo kazenske sankcije, države članice določijo pravila o upravnih sankcijah in drugih upravnih ukrepih, ki se naložijo družbam in osebam zaradi kršitev nacionalnih določb za prenos te direktive, ter storijo vse potrebno, da zagotovijo, da se te upravne sankcije in ukrepi tudi izvajajo.
Kadar države članice sklenejo, da ne bodo določile pravil o upravnih sankcijah za kršitve, za katere se uporablja nacionalno kazensko pravo, Komisiji sporočijo zadevne določbe kazenskega prava.
Upravne sankcije in drugi upravni ukrepi morajo biti učinkoviti, sorazmerni in odvračilni.
Države članice do 18. marca 2016 Komisijo in ESMA uradno obvestijo o zakonih in drugih predpisih za prenos tega člena, tudi o morebitnih zadevnih kazenskopravnih predpisih. Države članice Komisijo in ESMA brez nepotrebnega odlašanja uradno obvestijo o vseh poznejših spremembah teh zakonov in predpisov.
2. Kadar države članice v skladu z odstavkom 1 izberejo, da bodo za kršitve določb iz navedenega odstavka določile kazenske sankcije, zagotovijo, da se sprejmejo ustrezni ukrepi, na podlagi katerih imajo pristojni organi vsa potrebna pooblastila za sodelovanje s sodnimi organi v njihovi jurisdikciji, zato da prejemajo specifične informacije, povezane s kazenskimi preiskavami ali postopki, ki se začnejo ob morebitnih kršitvah te direktive, ter te informacije zagotovijo drugim pristojnim organom in ESMA, da za namene te direktive izpolnijo svojo obveznost glede medsebojnega sodelovanja in sodelovanja z ESMA.
Pristojni organi lahko za lažjo izterjavo denarnih kazni sodelujejo tudi s pristojnimi organi drugih držav članic.
3. Komisija v sklopu celovitega pregleda delovanja te direktive najpozneje 18. septembra 2017 pregleda uporabo upravnih in kazenskih sankcij, zlasti pa potrebo po dodatni harmonizaciji upravnih sankcij, določenih za kršenje zahtev iz te direktive.
4. Pristojni organ se lahko na zahtevo za informacije ali zahtevo za sodelovanje pri preiskavi ne odzove le v naslednjih izjemnih okoliščinah, in sicer kadar:
(a)
bi s sporočanjem zadevnih informacij škodljivo vplival na varnost naslovljene države članice, zlasti boj proti terorizmu in drugim hudim kaznivim dejanjem;
(b)
bi z izpolnitvijo zahteve verjetno škodljivo vplival na lastno preiskavo, izvršilne dejavnosti ali po potrebi kazensko preiskavo;
(c)
so bili pred organi naslovljene države članice že sproženi sodni postopki v zvezi z istimi dejanji in proti istim osebam ali
(d)
je bila takšnim osebam za ista dejanja že izrečena pravnomočna sodba v naslovljeni državi članici.
5. Kadar obveznosti veljajo za KNPVP, družbe za upravljanje, investicijske družbe ali depozitarje, države članice zagotovijo, da se v primeru kršitve nacionalnih določb za prenos te direktive, upravne kazni ali drugi upravni ukrepi v skladu z nacionalnim pravom lahko uporabijo za člane upravnega organa in druge fizične osebe, ki so po nacionalnem pravu odgovorni za kršitev.
6. Države članice v skladu z nacionalnim pravom zagotovijo, da v vseh primerih iz odstavka 1 upravne kazni in drugi upravni ukrepi, ki utegnejo biti uporabljeni, vključujejo vsaj naslednje:
(a)
javno opozorilo, v katerem sta navedeni odgovorna oseba in narava kršitve;
(b)
odredbo, s katero se od odgovorne osebe zahteva, naj preneha s takšnim ravnanjem in ga več ne ponovi;
(c)
če gre za KNPVP ali družbo za upravljanje, začasno ukinitev ali odvzem dovoljenja KNPVP ali družbe za upravljanje;
(d)
začasno prepoved ali, za večkratne resne kršitve, stalno prepoved izvajanja funkcij upravljanja odgovornega člana upravnega organa družbe za upravljanje ali investicijske družbe ali druge odgovorne fizične osebe v tej družbi ali v drugih takšnih družbah;
(e)
če gre za pravno osebo, najvišje upravne denarne kazni v višini najmanj 5 000 000 EUR ali ustrezne vrednosti v nacionalni valuti držav članic, katerih valuta ni euro, na dan 17. septembra 2014 ali 10 % skupnega letnega prometa te pravne osebe glede na zadnje razpoložljive računovodske izkaze, ki jih je potrdil upravni organ; kadar je pravna oseba nadrejeno podjetje ali podrejeno podjetje nadrejenega podjetja, ki mora pripraviti konsolidirane računovodske izkaze v skladu z Direktivo 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (25), se upošteva skupni letni promet ali ustrezna vrsta prihodka v skladu z zadevnim pravom Unije na področju računovodstva glede na zadnje razpoložljive računovodske izkaze, ki jih je potrdil upravni organ končnega nadrejenega podjetja;
(f)
če gre za fizično osebo, najvišje upravne denarne kazni v višini najmanj 5 000 000 EUR ali ustrezne vrednosti v nacionalni valuti držav članic, katerih valuta ni euro, na dan 17. septembra 2014;
(g)
kot alternativa točkama (e) in (f), najvišje upravne denarne kazni v višini vsaj dvakratnega zneska koristi, pridobljene s kršitvijo, kadar je to korist mogoče ovrednotiti, četudi to presega najvišje zneske iz točk (e) in (f).
7. Države članice lahko po nacionalnem pravu pristojne organe pooblastijo, da naložijo vrste kazni poleg tistih iz odstavka 6 ali da naložijo denarne kazni, ki presegajo zneske iz točk (e), (f) in (g) odstavka 6.
(25) Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).“;" 						
17.
vstavijo se naslednji členi:
„Člen 99a
Države članice zagotovijo, da so v njihovih zakonih in drugih predpisih za prenos te direktive določene kazni, zlasti kadar:
(a)
se dejavnosti KNPVP izvajajo, ne da bi se pridobilo dovoljenje, s čimer se krši člen 5;
(b)
se posli družbe za upravljanje izvajajo, ne da bi se pridobilo predhodno dovoljenje, s čimer se krši člen 6;
(c)
se posli investicijske družbe izvajajo, ne da bi se pridobilo predhodno dovoljenje, s čimer se krši člen 27;
(d)
se neposredno ali posredno pridobi kvalificirani delež v družbi za upravljanje ali se takšen kvalificirani delež dodatno poveča, tako da je delež glasovalnih pravic ali kapitala enak 20 %, 30 % ali 50 % ali večji ali pa takšen, da družba za upravljanje postane podrejeno podjetje (v nadaljnjem besedilu: predlagana pridobitev), ne da bi bili pisno obveščeni pristojni organi družbe za upravljanje, v kateri kupec poskuša pridobiti ali povečati kvalificirani delež, s čimer se krši člen 11(1);
(e)
se neposredno ali posredno proda kvalificirani delež v družbi za upravljanje ali se ta delež zmanjša, tako da je delež glasovalnih pravic ali kapitala manjši od 20 %, 30 % ali 50 % ali družba za upravljanje ni več podrejena družba, ne da bi bili pisno obveščeni pristojni organi, s čimer se krši člen 11(1);
(f)
je družba za upravljanje dovoljenje pridobila na podlagi lažnih navedb ali na kateri koli drug nezakonit način, s čimer se krši točka (b) člena 7(5);
(g)
je investicijska družba dovoljenje pridobila na podlagi lažnih navedb ali na kateri koli drug nezakonit način, s čimer se krši točka (b) člena 29(4);
(h)
družba za upravljanje, takoj ko izve za pridobitev ali prodajo deležev njenega kapitala, zaradi katere deleži presežejo enega od pragov iz člena 11(1) Direktive 2014/65/EU ali so manjši od njega, o navedeni pridobitvi ali prodaji ne obvesti pristojnih organov, s čimer se krši člen 11(1) te direktive;
(i)
družba za upravljanje pristojnemu organu vsaj enkrat letno ne sporoči imen delničarjev in družbenikov, ki imajo v lasti kvalificirane deleže, ter velikosti teh deležev, s čimer se krši člen 11(1);
(j)
družba za upravljanje ne upošteva postopkov in ureditev, naloženih v skladu z nacionalnimi določbami za prenos točke (a) člena 12(1);
(k)
družba za upravljanje ne izpolnjuje strukturnih in organizacijskih zahtev, naloženih v skladu z nacionalnimi določbami za prenos točke (b) člena 12(1);
(l)
investicijska družba ne upošteva postopkov in ureditev, naloženih v skladu z nacionalnimi določbami za prenos člena 31;
(m)
družba za upravljanje ali investicijska družba ne izpolnjuje zahtev, ki zadevajo prenos njenih funkcij na tretje osebe in so naložene v skladu z nacionalnimi določbami za prenos členov 13 in 30;
(n)
družba za upravljanje ali investicijska družba ne upošteva kodeksa ravnanja, naloženega v skladu z nacionalnimi določbami za prenos členov 14 in 30;
(o)
depozitar ne opravi svojih nalog v skladu z nacionalnimi določbami za prenos člena 22(3) do (7);
(p)
investicijska družba ali družba za upravljanje - slednja za vsakega od splošnih skladov, ki jih upravlja - večkrat ne izpolnita obveznosti v zvezi z naložbenimi politikami KNPVP, določenimi z nacionalnimi določbami za prenos poglavja VII;
(q)
družba za upravljanje ali investicijska družba ne uporablja postopka upravljanja tveganj ali postopka za natančno in neodvisno oceno vrednosti izvedenih finančnih instrumentov OTC, kot je določeno v nacionalnih določbah za prenos člena 51(1);
(r)
investicijska družba ali družba za upravljanje - slednja za vsak splošni sklad, ki ga upravlja - večkrat ne izpolnita obveznosti, ki zadevajo informacije, ki jih je treba zagotoviti vlagateljem, in so naložene v skladu z nacionalnimi določbami za prenos členov 68 do 82;
(s)
družba za upravljanje ali investicijska družba, ki trži enote KNPVP, ki ga upravlja, v državi članici, ki ni matična država članica KNPVP, ne upošteva zahteve glede uradnega obvestila iz člena 93(1).
Člen 99b
1. Države članice zagotovijo, da pristojni organi na svojem uradnem spletnem mestu objavijo vse odločitve, zoper katere pritožba ni mogoča in ki nalagajo upravno sankcijo ali ukrep zaradi kršitev nacionalnih določb za prenos te direktive, in sicer brez nepotrebnega odlašanja po tem, ko je bila oseba, ki ji je bila sankcija ali ukrep naložena, obveščena o tej odločitvi. Objava vključuje vsaj informacije o vrsti in naravi kršitve ter identiteti odgovornih oseb. Ta obveznost se ne nanaša na odločitve o naložitvi ukrepov preiskovalne narave.
Če je objava identitete pravnih oseb ali osebnih podatkov fizičnih oseb po mnenju pristojnega organa na podlagi ocene o sorazmernosti objave takšnih podatkov za vsak posamezen primer nesorazmerna ali če ogroža stabilnost finančnih trgov ali preiskavo v teku, države članice zagotovijo, da pristojni organi:
(a)
objavo odločitve o naložitvi sankcije ali ukrepa odložijo, dokler razlogi proti objavi ne prenehajo obstajati;
(b)
odločitev o naložitvi sankcije ali ukrepa objavijo anonimno na način, ki je skladen z nacionalnim pravom, če takšna anonimna objava zagotavlja učinkovito varstvo zadevnih osebnih podatkov; ali
(c)
odločitve o naložitvi sankcije ali ukrepa ne objavijo, če se možnosti iz točk (a) in (b) štejejo za nezadostne, da bi z njimi zagotovili:
(i)
da stabilnost finančnih trgov ne bi bila ogrožena;
(ii)
sorazmernost objave takšnih odločitev glede na ukrepe, ki štejejo za manj pomembne.
V primeru odločitve, da se sankcija ali ukrep objavi anonimno, se objava zadevnih podatkov lahko odloži za razumno obdobje, če se predvideva, da bodo v tem obdobju prenehali obstajati razlogi za anonimno objavo.
2. Pristojni organi obvestijo ESMA o vseh upravnih sankcijah, ki so bile naložene, vendar v skladu s točko (c) drugega pododstavka odstavka 1 niso bile objavljene, vključno z morebitno pritožbo v zvezi z njimi in izidom take pritožbe. Države članice zagotovijo, da pristojni organi prejmejo informacije in pravnomočno sodbo v zvezi z vsemi naloženimi kazenskimi sankcijami ter jih predložijo ESMA. ESMA vzdržuje centralno bazo podatkov o sankcijah, o katerih je bil obveščen, izključno za namen izmenjave informacij med pristojnimi organi. Do te baze podatkov imajo dostop le pristojni organi, posodablja pa se na podlagi informacij, ki jih ti zagotavljajo.
3. Kadar je odločitev o naložitvi sankcije ali ukrepa predmet pritožbe pred zadevnimi sodnimi ali drugimi organi, pristojni organi na svojem uradnem spletnem mestu brez nepotrebnega odlašanja objavijo tudi tako informacijo in vse naknadne informacije o izidu take pritožbe. Objavi se tudi vsaka odločitev, s katero se razveljavi predhodna odločitev o naložitvi sankcije ali ukrepa.
4. Pristojni organi zagotovijo, da vsaka objava v skladu s tem členom ostane na njihovem uradnem spletnem mestu še najmanj pet let po objavi. Osebni podatki iz objave se na uradnem spletnem mestu pristojnega organa hranijo le toliko časa, kolikor je potrebno v skladu z veljavnimi pravili o varstvu podatkov.
Člen 99c
1. Države članice zagotovijo, da pristojni organi pri določanju vrste upravnih kazni ali ukrepov in višine upravnih denarnih kazni jamčijo, da so te učinkovite, sorazmerne in odvračilne, ter upoštevajo vse ustrezne okoliščine, po potrebi tudi:
(a)
resnost in trajanje kršitve;
(b)
stopnjo odgovornosti osebe, odgovorne za kršitev;
(c)
finančno trdnost osebe, odgovorne za kršitev, kot je denimo razvidna iz skupnega prometa v primeru pravne osebe ali letnega prihodka v primeru fizične osebe;
(d)
obseg pridobljenega dobička ali preprečene izgube za osebo, odgovorno za kršitev, škode, storjene drugim osebam, in po potrebi škode za delovanje trgov ali širše gospodarstvo, če jih je mogoče ovrednotiti;
(e)
pripravljenost osebe, odgovorne za kršitev, za sodelovanje s pristojnim organom;
(f)
prejšnje kršitve osebe, odgovorne za kršitev;
(g)
ukrepe, ki jih je oseba, odgovorna za kršitev, sprejela po kršitvi, da bi preprečila njeno ponovitev.
2. Pristojni organi pri izvajanju pooblastil za nalaganje kazni na podlagi člena 99 tesno sodelujejo, da bi zagotovili, da se z nadzornimi in preiskovalnimi pooblastili ter upravnimi kaznimi dosežejo želeni rezultati te direktive. Obenem usklajujejo ukrepe, da bi se izognili morebitnemu podvajanju in prekrivanju pri uporabi nadzornih in preiskovalnih pooblastil ter upravnih kazni in ukrepov v čezmejnih primerih v skladu s členom 101.
Člen 99d
1. Države članice vzpostavijo učinkovite in zanesljive mehanizme za spodbuditev poročanja pristojnim organom o morebitnih ali dejanskih kršitvah nacionalnih določb za prenos te direktive, vključno z varnimi komunikacijskimi kanali za poročanje o takšnih kršitvah.
2. Mehanizmi iz odstavka 1 vključujejo vsaj:
(a)
posebne postopke za prejem poročil o kršitvah in nadaljnje ukrepanje na podlagi teh poročil;
(b)
ustrezno zaščito oseb, ki so zaposlene v investicijskih družbah, družbah za upravljanje in pri depozitarjih in ki poročajo o kršitvah, zagrešenih pri teh subjektih, vsaj pred povračilnimi ukrepi, diskriminacijo in drugimi vrstami nepoštene obravnave;
(c)
varstvo osebnih podatkov v zvezi z osebo, ki poroča o kršitvah, in fizično osebo, ki je domnevno odgovorna za kršitev, v skladu z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (26);
(d)
jasna pravila, ki zagotavljajo, da se osebi, ki prijavi kršitev, v vsakem primeru zajamči zaupnost, razen če nacionalno pravo zahteva razkritje zaradi nadaljnjih preiskav ali naknadnih sodnih postopkov.
3. ESMA zagotovi enega ali več varnih komunikacijskih kanalov za poročanje o kršitvah nacionalnih določb za prenos te direktive. Zagotovi tudi, da se v zvezi s komunikacijskimi kanali upoštevajo točke (a) do (d) odstavka 2.
4. Države članice zagotovijo, da poročanje s strani zaposlenih v investicijskih družbah, družbah za upravljanje in pri depozitarjih iz odstavkov 1 in 3 ne šteje za kršitev omejitve glede razkrivanja informacij, naložene s pogodbo ali pa z zakonom ali drugimi predpisi, in da oseba, ki poroča, ne nosi nikakršne odgovornosti v zvezi s takim poročanjem.
5. Države članice od družb za upravljanje, investicijskih družb in depozitarjev zahtevajo, da imajo vzpostavljene ustrezne postopke, ki njihovim zaposlenim omogočajo, da prek specifičnega, neodvisnega in avtonomnega kanala interno poročajo o kršitvah.
Člen 99e
1. Pristojni organi enkrat na leto ESMA zagotovijo zbirne informacije o vseh kaznih in ukrepih, naloženih v skladu s členom 99. ESMA te informacije objavi v letnem poročilu.
2. Kadar pristojni organ upravne kazni ali ukrepe razkrije javnosti, o njih hkrati poroča ESMA. Kadar se objavljena kazen ali ukrep nanaša na družbo za upravljanje ali investicijsko družbo, ESMA na seznam družb za upravljanje, objavljen na podlagi člena 6(1), doda napotilo na objavljeno kazen ali ukrep.
3. ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da se določijo postopki in obrazci za predložitev informacij, kot je navedeno v tem členu.
ESMA te osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do 18. septembra 2015.
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov iz prvega pododstavka v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.
(26) Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).“;" 						
18.
vstavi se naslednji člen:
„Člen 104a
1. Države članice za obdelavo osebnih podatkov v državah članicah na podlagi te direktive uporabljajo Direktivo 95/46/ES.
2. Za obdelavo osebnih podatkov, ki jo na podlagi te direktive izvaja ESMA, se uporablja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (27).
(27) Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).“;" 						
19.
v členu 12(3), členu 14(2), členu 43(5), členu 51(4), členu 60(6), členu 61(3), členu 62(4), členu 64(4), členu 75(4), členu 78(7), členu 81(2), členu 95(1) in členu 111 se besede „v skladu s členom 112(2), (3) in (4) in pod pogoji iz členov 112a in 112b“ nadomestijo z besedami „v skladu s členom 112a“;
20.
v členu 50a se besede „v skladu s členom 112a ter pod pogoji iz členov 112b in 112c“ nadomestijo z besedami „v skladu s členom 112a“;
21.
v tretjem pododstavku člena 52(4) se sklicevanje na „člen 112(1)“ nadomesti s sklicevanjem na „člen 112“;
22.
člen 112 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 112
Komisiji pomaga Evropski odbor za vrednostne papirje, ustanovljen s Sklepom Komisije 2001/528/ES (28).
(28) Sklep Komisije 2001/528/ES z dne 6. junija 2001 o vzpostavitvi Evropskega odbora za vrednostne papirje (UL L 191, 13.7.2001, str. 45)“;" 						
23.
člen 112a se nadomesti z naslednjim:
„Člen 112a
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 12, 14, 43, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 in 111 se prenese na Komisijo za obdobje štirih let od 4. januarja 2011.
Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 26b se prenese na Komisijo za obdobje štirih let od 17. septembra 2014.
Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 50a se prenese na Komisijo za obdobje štirih let od 21. julija 2011.
Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 51 se prenese na Komisijo za obdobje štirih let od 20. junija 2013.
Komisija pripravi poročilo o prenesenih pooblastilih najpozneje šest mesecev pred koncem štiriletnih obdobij. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.
3. Pooblastilo iz členov 12, 14, 26b, 43, 50a, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 in 111 lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 12, 14, 26b, 43, 50a, 51, 60, 61, 62, 64, 75, 78, 81, 95 in 111, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku treh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za tri mesece.“;
24.
člen 112b se črta;
25.
v seznamu A Priloge I se točka 2 nadomesti z naslednjim:
„2.
Podatki o depozitarju:
2.1
identiteta depozitarja KNPVP ter opis njegovih dolžnosti in morebitnih navzkrižij interesov;
2.2
opis funkcij hrambe, prenesenih s strani depozitarja, seznam tretjih oseb, na katere so te funkcije prenesene, in tretjih oseb, na katere so te funkcije nadalje prenesene, ter morebitna navzkrižja interesov, ki bi lahko bilo posledica takšnega prenosa;
2.3
izjava, da bodo vlagateljem na zahtevo zagotovljene najnovejše informacije v zvezi s točkama 2.1 in 2.2.“
Člen 2
1. Države članice do 18. marca 2016 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedila teh predpisov.
Države članice zakone in predpise iz prvega pododstavka uporabljajo od 18. marca 2016. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.
2. Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.
Člen 3
Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 4
Ta direktiva je naslovljena na države članice.
V Bruslju, 23. julija 2014