NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 529/2014
ze dne 12. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013, pokud jde o regulační technické normy pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 143 odst. 5 třetí pododstavec a čl. 312 odst. 4 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu s čl. 143 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013 odkazuje rozsah použití ratingového systému na druhy expozic, které lze podrobit ratingu pomocí specifického ratingového systému.
(2)
Nařízení (EU) č. 575/2013 rozlišuje mezi podstatnými rozšířeními a změnami přístupu založeného na interním ratingu (přístup IRB) a pokročilého přístupu k měření (AMA), které podléhají schválení, a všemi ostatními změnami, které je třeba oznámit. Pokud jde o druhou skupinu rozšíření a změn, nařízení (EU) č. 575/2013 neuvádí, kdy má k oznámení rozšíření či změny dojít, tj. zda by změna měla být oznámena předtím, než je provedena, nebo po provedení. Lze se domnívat, že není nutné, aby o provedení rozšíření a změn menšího významu příslušné orgány věděly předem. Navíc by bylo účelnější a méně náročné, kdyby instituce informace o takovýchto změnách menšího významu shromažďovaly a pravidelně je oznamovaly příslušným orgánům. Několik členských států již takovéto postupy dohledu uplatňuje. Rozšíření a změny, které je třeba oznámit, je tedy třeba dále rozdělit na rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změny, které stačí oznámit poté, co byly provedeny. Tím by se dále zaručilo, že příslušné orgány ve svých každodenních úkolech věnují pozornost rozšířením a změnám, které mohou podstatně změnit požadavky na kapitál nebo výkonnost modelů či ratingových systémů. Také by se tím zaručilo, že instituce odlišují rozšíření a změny, které mají mimořádný význam, a rozšíření a změny menšího významu, a to na základě přístupu k dohledu orientovaného na rizika. Takovéto rozlišování rozšíření a změn, které je třeba oznámit před provedením, a rozšíření a změn, které stačí oznámit poté, co byly provedeny, by bylo obezřetné vzhledem tomu, že oznámení před provedením by příslušným orgánům umožnilo přezkoumat, zda je toto nařízení uplatňováno správně. Tím by se následně snížila zátěž institucí spojená s dohledem.
(3)
Podstatnost rozšíření či změn modelů zpravidla závisí na druhu a kategorii navrhovaného rozšíření či změny (což by se mělo odrážet v kvalitativních kritériích) a na jejich potenciálu změnit požadavky na kapitál nebo případně objemy rizikově vážených expozic (což by se mělo odrážet v kvantitativních kritériích). Proto by všechna kvantitativní kritéria pro přezkum podstatnosti rozšíření a změn měla mít formu prahové hodnoty založené na procentní změně požadavků na kapitál nebo případně objemů rizikově vážených expozic před změnou a po ní.
(4)
Zatímco u rozšíření a změn modelů pokročilého přístupu k měření by kvantitativní prahová hodnota měla být v zájmu jednoduchosti vypočtena na základě požadavků na kapitál, u změn přístupu založeného na interním ratingu by měla být prahová hodnota vypočtena na základě objemů rizikově vážených expozic, aby se zamezilo tomu, že budou prahové hodnoty nemístně ovlivněny rozdíly ve výši provedených úvěrových úprav v ocenění, jež mají vliv na požadavky na kapitál, avšak nikoli na rizikově vážené expozice. Kromě toho by kvantitativní prahové hodnoty měly být koncipovány tak, aby zohledňovaly celkový dopad rozšíření či změn na kapitál požadovaný na základě interních přístupů a standardních přístupů, aby se zohlednil rozsah, v němž jsou u celkových požadavků na kapitál nebo objemů rizikově vážených expozic používány interní přístupy. To platí pro všechny prahové hodnoty u obou přístupů s výjimkou druhé prahové hodnoty v čl. 4 odst. 1 písm. c) bodě ii) pro přístup IRB a prahové hodnoty pro předběžné oznámení pro přístup IRB, které jsou koncipovány s ohledem na dopad změn na objemy rizikově vážených expozic, na něž se vztahuje rozsah použití specifického modelu. Jak u přístupu založeného na interním ratingu, tak u pokročilého přístupu k měření by měl být výpočet pro odvození dopadu daného rozšíření nebo změny proveden s odkazem na stejný časový bod vzhledem k tomu, že soubor expozic (v případě přístupu IRB) a rizikový profil (v případě přístupu AMA) jsou s měnícím se časem poměrně stabilní.
(5)
Příslušné orgány mohou kdykoli přijmout vhodná opatření v oblasti dohledu, pokud jde o rozšíření a změny modelů, které byly oznámeny, a to na základě průběžného přezkumu stávajících svolení používat interní přístupy, jenž je stanoven v článku 101 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/36/EU (2). To má na jedné straně zaručit, že budou uspokojeny požadavky stanovené v oddílu 6 kapitoly 3 hlavy II části 3 nebo v kapitole 4 hlavy III části 3 nebo v kapitole 5 hlavy IV části 3 nařízení (EU) č. 575/2013. Na druhé straně je nutné stanovit v pravidlech podněty pro nová schválení a oznámení rozšíření a změn interních přístupů. Taková pravidla by neměla ovlivnit přístupy k dohledu založené na přezkumu interního modelu nebo správní postupy stanovené v čl. 20 odst. 8 nařízení (EU) č. 575/2013.
(6)
Na změny v trvalém částečném využívání interních přístupů nebo případně v postupném zavádění interních přístupů se vztahují články 148 a 150 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě přístupu IRB a článek 314 nařízení (EU) č. 575/2013 v případě pokročilého přístupu k měření. Proto by se toto nařízení nemělo na uvedené druhy změn vztahovat.
(7)
Svolení příslušných orgánů se týká metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT v rámci přístupů, a proto by se toto nařízení nemělo vztahovat na probíhající slaďování modelů se souborem údajů použitých k výpočtům, které vychází ze schválených metod, procesů, kontrol, shromažďování údajů a systémů IT.
(8)
Aby mohly příslušné orgány posoudit, zda instituce správně uplatnily pravidla pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn, měly by instituce předkládat příslušným orgánům odpovídající dokumenty. Aby se snížila zátěž institucí spojená s dohledem a zvýšila účelnost a účinnost postupů, které příslušné orgány v tomto ohledu uplatňují, měla by být stanovena pravidla, v nichž budou upřesněny požadavky na dokumenty, které mají být přiloženy k žádostem o schválení rozšíření a změn či k jejich oznámení.
(9)
Toto nařízení vychází z návrhů regulačních technických norem, které Evropský orgán pro bankovnictví předložil Komisi.
(10)
Ustanovení tohoto nařízení spolu úzce souvisejí, jelikož se týkají rozšíření a/nebo změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření týkajících se požadavků na kapitál pro úvěrové a operační riziko, a také proto, že relevantní otázky a postupy spojené s dohledem jsou u těchto dvou druhů interních přístupů podobné. Aby se zaručila soudržnost uvedených ustanovení a zároveň aby se usnadnil ucelený pohled na ně pro osoby, které podléhají uvedeným povinnostem, je žádoucí, aby ustanovení vstoupila v platnost zároveň a aby byly všechny regulační technické normy požadované nařízením (EU) č. 575/2013 týkající se rozšíření a změn interních modelů pro úvěrové a operační riziko začleněny do jediného nařízení. Nicméně jelikož se ustanovení písm. a) prvního pododstavce čl. 312 odst. 4 týká jiného tématu, toto nařízení se týká pouze písmen b) a c).
(11)
Evropský orgán pro bankovnictví uspořádal k návrhům regulačních technických norem, na nichž je toto nařízení založeno, otevřené veřejné konzultace, provedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v bankovnictví zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Toto nařízení stanoví podmínky pro posuzování podstatnosti rozšíření a změn přístupu založeného na interním ratingu a pokročilého přístupu k měření povolených v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013, včetně způsobů oznamování takových změn a rozšíření.
Článek 2
Kategorie rozšíření a změn
1. Podstatnost změn v rozsahu použití ratingového systému nebo v přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech nebo podstatnost změn ratingových systémů nebo přístupů k akciovým expozicím založených na interních modelech z hlediska přístupu založeného na interním ratingu („změny přístupu IRB“) nebo podstatnost rozšíření a změn z hlediska pokročilého přístupu k měření („rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření“) se zařadí do jedné z následujících kategorií:
a)
podstatná rozšíření a změny, které podle čl. 143 odst. 3 a čl. 312 odst. 2 nařízení (EU) č. 575/2013 vyžadují svolení příslušných orgánů;
b)
jiná rozšíření a změny, které je třeba oznámit příslušným orgánům.
2. Rozšíření a změny uvedené v odst. 1 písm. b) se dále klasifikují jako:
a)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit před provedením;
b)
rozšíření a změny, které je třeba oznámit po provedení.
Článek 3
Zásady klasifikace rozšíření a změn
1. Klasifikace změn přístupu IRB se provede v souladu s tímto článkem a články 4 a 5.
Klasifikace rozšíření a změn pokročilého přístupu k měření se provede v souladu s tímto článkem a články 6 a 7.
2. Pokud se od institucí vyžaduje, aby vypočítaly kvantitativní dopad rozšíření či změny na požadavky na kapitál nebo případně na objemy rizikově vážených expozic, instituce použijí tuto metodiku:
a)
pro účely posouzení kvantitativního dopadu instituce použijí nejnovější dostupné údaje;
b)
pokud není přesné posouzení kvantitativního dopadu proveditelné, instituce místo toho posoudí dopad na základě reprezentativního vzorku či jiných spolehlivých metod dedukce;
c)
u změn, které nemají přímý kvantitativní dopad, se výpočet kvantitativního dopadu podle čl. 4 odst. 1 písm. c) pro přístup IRB nebo čl. 6 odst. 1 písm. c) pro pokročilý přístup k měření neprovádí.
3. Jedno podstatné rozšíření či změna se nerozdělí do více změn či rozšíření, které by byly méně podstatné.
4. V případě pochybností zařadí instituce rozšíření a změny do kategorie nejvyšší potenciální podstatnosti.
5. Pokud příslušné orgány poskytly svolení ve vztahu k podstatnému rozšíření či změně, instituce vypočítají požadavky na kapitál na základě schváleného rozšíření či změny od data stanoveného v novém svolení, které nahradí svolení předchozí. Pokud nejsou rozšíření či změny, k nimž příslušné orgány vydaly svolení, k datu uvedeném v novém svolení provedeny, je nutné, aby k nim příslušné orgány vydaly nové svolení, o něž se požádá bez zbytečného prodlení.
6. Dojde-li k průtahům při provádění rozšíření či změny, k nimž příslušný orgán vydal svolení, instituce to oznámí příslušnému orgánu a předloží mu plán včasného provedení schváleného rozšíření či změny, který provede ve lhůtě dohodnuté s příslušným orgánem.
7. Pokud jsou rozšíření nebo změna klasifikovány jako rozšíření či změny, které je třeba před provedením oznámit příslušným orgánům, a pokud se instituce po oznámení rozhodnou, že dané rozšíření či změnu neprovedou, uvědomí o tomto rozhodnutí bez zbytečného prodlení příslušné orgány.
Článek 4
Podstatné změny přístupu IRB
1. Změny přístupu IRB se považují za podstatné, pokud splňují kteroukoli z těchto podmínek:
a)
patří mezi změny rozsahu použití ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části I oddílu 1;
b)
patří mezi změny ratingových systémů nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech popsaných v příloze I části II oddílu 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 1,5 %:
-
celkové objemy rizikově vážených expozic mateřské instituce v EU pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění na konsolidované úrovni,
-
celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
k 15 % či vyššímu snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění před změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 5
Změny přístupu IRB, jež nejsou považovány za podstatné
1. Změny přístupu IRB, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 143 odst. 4 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
změny, které splňují některou z následujících podmínek, se oznámí příslušnému orgánu alespoň dva měsíce před provedením:
i)
změny popsané v příloze I části I oddíle 2,
ii)
změny popsané v příloze I části II oddíle 2,
iii)
změny, kterou jsou příčinou alespoň 5 % snížení objemů rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech;
b)
všechny ostatní změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
2. Pro účely odst. 1 písm. a) bodu iii) tohoto článku a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v objemech rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití ratingového systému nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou a po změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou objemy rizikově vážených expozic pro úvěrové riziko a riziko rozmělnění vztahujících se k rozsahu použití systému interního ratingu nebo přístupu k akciovým expozicím založenému na interních modelech před změnou.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na objemy rizikově vážených expozic odkazuje pouze na dopad změny přístupu IRB, a předpokládá se, že soubor expozic zůstává konstantní.
Článek 6
Podstatná rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření
1. Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření se považují za podstatné, pokud splňují některou z následujících podmínek:
a)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části I oddíle 1;
b)
patří mezi rozšíření popsaná v příloze II části II oddíle 1;
c)
v jejich důsledku dojde k některému z následujících jevů:
i)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových konsolidovaných požadavků mateřské instituce v EU na kapitál pro operační riziko,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko v případě instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem,
ii)
ke snížení kterékoli z následujících hodnot o 10 % či více:
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU,
-
celkových požadavků na kapitál pro operační riziko dceřiného podniku v případě, že mateřská instituce neobdržela svolení použít pokročilý přístup k měření.
2. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu i) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu pokročilého přístupu k měření před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce v EU nebo na úrovni instituce, která není ani mateřskou institucí, ani dceřiným podnikem, v tomto pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
3. Pro účely odst. 1 písm. c) bodu ii) a v souladu s čl. 3 odst. 2 se dopad rozšíření či změny posoudí jako podíl vypočtený následujícím způsobem:
a)
v čitateli se uvede rozdíl v požadavcích na kapitál pro operační riziko vztahujících se k rozsahu použití modelu před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně;
b)
ve jmenovateli se uvedou celkové požadavky na kapitál pro operační riziko před rozšířením či změnou na konsolidované úrovni mateřské instituce, která není mateřskou institucí v EU, nebo na úrovni dceřiného podniku, pokud mateřská instituce neobdržela svolení k použití pokročilého přístupu k měření, a po tomto rozšíření či změně, v uvedeném pořadí.
Výpočet odkazuje na stejný bod v čase.
Určení dopadů na požadavky na kapitál odkazuje pouze na dopad rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, a proto se předpokládá, že profil operačního rizika zůstává konstantní.
Článek 7
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou považovány za podstatné
Rozšíření a změny pokročilého přístupu k měření, jež nejsou podstatné, ale je třeba je oznámit příslušným orgánům podle čl. 312 odst. 3 nařízení (EU) č. 575/2013, se oznámí tímto způsobem:
a)
rozšíření a změny, které spadají do přílohy II části I oddílu 2 a části II oddílu 2, se oznámí příslušným orgánům alespoň dva měsíce před provedením;
b)
všechna ostatní rozšíření a změny se oznámí příslušným orgánům poté, co byly provedeny, a to alespoň jednou za rok.
Článek 8
Dokumentace rozšíření a změn
1. U rozšíření a změn přístupu IRB nebo pokročilého přístupu k měření, které na základě klasifikace vyžadují svolení příslušných orgánů, instituce společně s žádostí předloží tyto dokumenty:
a)
popis rozšíření nebo změny, jejich zdůvodnění a cíl;
b)
datum provedení;
c)
rozsah použití ovlivněný rozšířením či změnou modelu spolu s objemovými charakteristikami;
d)
technický a procesní dokument (dokumenty);
e)
zprávy o nezávislém přezkumu či validaci prováděných institucemi;
f)
potvrzení, že rozšíření či změna byly v rámci schvalovacích procesů instituce schváleny příslušnými subjekty, a datum schválení;
g)
případný kvantitativní dopad změny či rozšíření na objemy rizikově vážených expozic nebo na požadavky na kapitál;
h)
záznamy o počtu aktuálních a předcházejících verzí interních modelů, které podléhají schválení.
2. U rozšíření a změn, které na základě klasifikace vyžadují oznámení buď před provedením, nebo po něm, instituce společně s oznámením předloží dokumentaci uvedenou v odst. 1 písm. a), b), c), f) a g).
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. března 2014.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 529/2014
z dne 12. marca 2014
o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za ocenjevanje pomembnosti razširitev in sprememb pristopa na osnovi notranjih bonitetnih ocen in naprednega pristopa za merjenje
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 143(5) ter tretjega pododstavka člena 312(4) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V skladu s členom 143(3) Uredbe (EU) št. 575/2013 se obseg uporabe bonitetnega sistema nanaša na vrsto izpostavljenosti, ki se lahko ocenjujejo z določenim bonitetnim sistemom.
(2)
Uredba (EU) št. 575/2013 razlikuje med pomembnimi razširitvami ali spremembami pristopa na osnovi notranjih bonitetnih ocen (v nadaljnjem besedilu: pristop IRB) in naprednega pristopa za merjenje (v nadaljnjem besedilu: pristop AMA), za katere se zahteva dovoljenje, in vsemi drugimi spremembami, za katere se zahteva uradno obvestilo. Za slednje v Uredbi (EU) št. 575/2013 časovni okvir za uradno obvestilo ni določen, tj. ni določeno, ali je treba uradno obvestilo o razširitvi ali spremembi predložiti pred njeno izvedbo ali po njej. Treba je upoštevati, da manjših razširitev in sprememb pristojnim organom ni treba poznati vnaprej. Poleg tega bi bilo tudi bolj učinkovito in manj obremenjujoče za institucije, da zbirajo takšne manjše spremembe in o njih v rednih časovnih presledkih uradno obveščajo pristojne organe. Dejansko je navedeno že nadzorna praksa v več državah članicah. Zato bi bilo treba razširitve in spremembe nadalje razdeliti na tiste razširitve in spremembe, za katere se zahteva uradno obvestilo pred njihovo izvedbo, ter razširitve in spremembe, za katere se zahteva uradno obvestilo šele po njihovi izvedbi. To bi še dodatno zagotovilo osredotočenje pristojnih organov pri vsakodnevnih opravilih na razširitve in spremembe, ki bi lahko pomembno spremenile kapitalske zahteve ali delovanje modelov ali bonitetne sisteme. Prav tako bi zagotovilo, da institucije na podlagi nadzornega pristopa, usmerjenega k tveganjem, razlikujejo med zelo pomembnimi razširitvami in spremembami ter manj pomembnimi razširitvami in spremembami. Takšno razlikovanje med razširitvami in spremembami, za katere se zahteva uradno obvestilo pred izvedbo, ter razširitvami in spremembami, za katere se zahteva uradno obvestilo po izvedbi, bi bilo ustrezno, saj bi uradno obvestilo pred izvedbo pristojnim organom omogočilo pregled pravilne uporabe te uredbe. To bi posledično tudi zmanjšalo nadzorno breme za institucije.
(3)
Pomembnost razširitev ali sprememb modelov je običajno odvisna od vrste in kategorije predlagane razširitve ali spremembe (kar bi se moralo odražati v kvalitativnih merilih) ter njenega potenciala za spremembo kapitalskih zahtev ali, kjer je to primerno, zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti (kar bi se moralo odražati v kvantitativnih merilih). Zato bi morala biti kvantitativna merila za pregled pomembnosti razširitev ali sprememb oblikovana kot prag, ki temelji na odstotkovni spremembi kapitalskih zahtev ali, kjer je primerno, zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti pred spremembo in po njej.
(4)
Medtem ko bi bilo treba za razširitve in spremembe pristopov AMA zaradi enostavnosti kvantitativni prag izračunati na podlagi kapitalskih zahtev, bi bilo treba prag za spremembe pristopov IRB izračunati na podlagi zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, da bi se izognili temu, da bi na pragove neupravičeno vplivale razlike v zneskih izvedenih prilagoditev kreditnega vrednotenja, ki vplivajo na kapitalske zahteve, ne pa na zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti. Poleg tega bi morali biti kvantitativni pragovi oblikovani tako, da se upošteva skupni učinek razširitev ali sprememb na zahtevani kapital na podlagi notranjih pristopov in tudi standardiziranih pristopov, in sicer zaradi upoštevanja obsega, v katerem se notranji pristopi uporabljajo za skupne kapitalske zahteve ali zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti. To velja za vse pragove pri obeh pristopih, razen v zvezi z drugim pragom iz člena 4(1)(c)(ii) pri pristopu IRB in pragom za predhodno uradno obvestilo pri pristopu IRB, ki sta oblikovana glede na učinek sprememb na zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti, zajete z obsegom uporabe posebnega modela. Za pristop IRB in pristop AMA bi morali biti izračuni za izpeljavo učinka določenega podaljšanja ali spremembe opravljeni z upoštevanjem iste časovne točke, saj sta sklop izpostavljenosti (v primeru pristopa IRB) in profil tveganja (v primeru pristopa AMA) skozi čas razmeroma stabilna.
(5)
Pristojni organi lahko kadar koli sprejmejo ustrezne nadzorne ukrepe v zvezi z razširitvami in spremembami modela, o katerih so bili uradno obveščeni, na podlagi rednega pregleda obstoječih dovoljenj za uporabo notranjih pristopov iz člena 101 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2). Po eni strani je to potrebno zaradi zagotovitve, da ostanejo zahteve iz oddelka 6 poglavja 3 naslova II dela 3 ali poglavja 4 naslova III dela 3 ali poglavja 5 naslova IV dela 3 Uredbe (EU) št. 575/2013 izpolnjene. Po drugi strani pa so pravila potrebna zaradi vzpostavitve sprožilcev za nova dovoljenja in uradna obvestila v zvezi z razširitvami in spremembami notranjih pristopov. Takšni predpisi ne bi smeli vplivati na nadzorne pristope za pregled notranjega modela ali upravne postopke iz člena 20(8) Uredbe (EU) št. 575/2013.
(6)
Spremembe stalnih izvzetij pri notranjih pristopih ali, kjer je to ustrezno, postopnega izvajanja pri notranjih pristopih so zajete s členoma 148 in 150 Uredbe (EU) št. 575/2013 za pristop IRB in členom 314 Uredbe (EU) št. 575/2013 za pristop AMA. Zato te vrste sprememb ne bi smele biti zajete s to uredbo.
(7)
Dovoljenje pristojnih organov se nanaša na metode, procese, kontrole, zbiranje podatkov in informacijske sisteme pristopov, zato redno usklajevanje modelov glede na uporabljen podatkovni niz za izračun, ki temelji na odobrenih metodah, procesih, kontrolah, zbiranju podatkov in informacijskih sistemih, ne bi smelo biti zajeto s to uredbo.
(8)
Da bi pristojni organi lahko ocenili, ali so institucije pravilno uporabile pravila za ocenjevanje pomembnosti razširitev in sprememb, bi morale institucije pristojnim organom predložiti ustrezno dokumentacijo. Za zmanjšanje nadzornega bremena institucij ter povečanje učinkovitosti in uspešnosti postopkov pristojnih organov v tem smislu bi bilo treba določiti pravila za opredelitev zahtev glede dokumentacije, ki se priloži vlogam za izdajo dovoljenja ali uradnim obvestilom o razširitvah in spremembah.
(9)
Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je Komisiji predložil Evropski bančni organ.
(10)
Določbe te uredbe so tesno povezane, saj se nanašajo na razširitve in/ali spremembe pristopov AMA in IRB v zvezi s kapitalskimi zahtevami za kreditno in operativno tveganje, zadevna nadzorna vprašanja in postopki pa so za ti dve vrsti notranjih pristopov podobni. Da se zagotovi skladnost med temi določbami in se osebam, za katere se zadevne določbe uporabljajo, na usklajen način omogoči celovit pregled in dostop do njih, je zaželeno, da začnejo veljati hkrati in da so vsi regulativni tehnični standardi, ki jih zahteva Uredba (EU) št. 575/2013 v zvezi z razširitvami in spremembami notranjih modelov za kreditno in operativno tveganje, vključeni v eno samo uredbo. Ker pa je predmet urejanja točke (a) v prvem pododstavku člena 312(4) drugačen, obravnava ta uredba samo točki (b) in (c).
(11)
Evropski bančni organ je opravil odprta javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analiziral morebitne z njimi povezane stroške in koristi ter zaprosil za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (3) -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja
Ta uredba določa pogoje za ocenjevanje pomembnosti razširitev in sprememb pristopov na osnovi notranjih bonitetnih ocen in naprednih pristopov za merjenje, ki so dovoljeni v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013, vključno z načini uradnega obveščanja o zadevnih spremembah in razširitvah.
Člen 2
Kategorije razširitev in sprememb
1. Pomembnost sprememb obsega uporabe bonitetnega sistema ali pristopa notranjih modelov za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov ali sprememb bonitetnih sistemov ali pristopa notranjih modelov za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov za pristop na osnovi notranjih bonitetnih ocen (v nadaljnjem besedilu: spremembe pristopa IRB) ali razširitev in sprememb za napredni pristop za merjenje (v nadaljnjem besedilu: razširitve in spremembe pristopa AMA) se razvrsti v eno od naslednjih kategorij:
(a)
pomembne razširitve in spremembe, za katere se v skladu s členoma 143(3) in 312(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 zahteva dovoljenje pristojnih organov;
(b)
druge razširitve in spremembe, za katere se zahteva uradno obvestilo pristojnim organom.
2. Razširitve in spremembe iz točke (b) odstavka 1 se nadalje delijo na:
(a)
razširitve in spremembe, za katere se zahteva uradno obvestilo pred njihovo izvedbo;
(b)
razširitve in spremembe, za katere se zahteva uradno obvestilo po njihovi izvedbi.
Člen 3
Načela za razvrščanje razširitev in sprememb
1. 1. Razvrščanje sprememb pri pristopu IRB se izvede v skladu s tem členom ter členoma 4 in 5.
Razvrščanje razširitev in sprememb pri pristopu AMA se izvede v skladu s tem členom ter členoma 6 in 7.
2. Če morajo institucije izračunati kvantitativni učinek kakršne koli razširitve ali spremembe kapitalskih zahtev ali, kjer je to primerno, zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti, uporabijo naslednjo metodologijo:
(a)
za namen ocene kvantitativnega učinka institucije uporabijo najnovejše razpoložljive podatke;
(b)
če natančna ocena kvantitativnega učinka ni mogoča, institucije namesto nje izvedejo oceno učinka na podlagi reprezentativnega vzorca ali drugih zanesljivih metodologij, ki temeljijo na sklepanju;
(c)
za spremembe, ki nimajo neposrednega kvantitativnega učinka, se kvantitativni učinek iz člena 4(1)(c) za pristop IRB ali člena 6(1)(c) za pristop AMA ne izračuna.
3. Ena pomembna razširitev ali sprememba se ne sme razdeliti na več manj pomembnih sprememb ali razširitev.
4. V primeru dvoma institucije razširitve in spremembe razvrstijo v kategorijo z največjo potencialno pomembnostjo.
5. Če so pristojni organi izdali dovoljenje v zvezi s pomembno razširitvijo ali spremembo, institucije od datuma, navedenega v novem dovoljenju, ki nadomesti predhodnega, izračunavajo kapitalske zahteve na podlagi odobrene razširitve ali spremembe. Če se razširitev ali sprememba, za katero so pristojni organi izdali dovoljenje, ne izvede na datum, določen v novem dovoljenju, je potrebno novo dovoljenje pristojnih organov, za katero se zaprosi brez nepotrebnega odlašanja.
6. V primeru zamude pri izvedbi razširitve ali spremembe, za katero je pristojni organ izdal dovoljenje, institucija uradno obvesti pristojni organ in mu predloži načrt za čim prejšnjo izvedbo odobrene razširitve ali spremembe, ki ga izvede v roku, o katerem se dogovori s pristojnim organom.
7. V primeru, da je razširitev ali sprememba razvrščena kot taka, za katero se zahteva predhodno uradno obvestilo pristojnim organom, in če se po uradnem obvestilu institucije odločijo, da razširitve ali spremembe ne bodo izvedle, institucije o taki odločitvi brez nepotrebnega odlašanja obvestijo pristojne organe.
Člen 4
Pomembne spremembe pristopa IRB
1. Spremembe pristopa IRB se štejejo za pomembne, če izpolnjujejo katerega koli od naslednjih pogojev:
(a)
spadajo med spremembe obsega uporabe bonitetnega sistema ali pristopa notranjih modelov za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki so opisane v oddelku 1 dela I Priloge I;
(b)
spadajo med spremembe bonitetnih sistemov ali pristopa notranjih modelov za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov, ki so opisane v oddelku 1 dela II Priloge I;
(c)
njihova posledica je eno od naslednjega:
(i)
zmanjšanje za 1,5 % česar koli od naslednjega:
-
skupnih konsolidiranih zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev EU nadrejene institucije,
-
v primeru institucije, ki ni niti nadrejena institucija niti podrejena institucija, skupnih zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev;
(ii)
zmanjšanje za 15 % ali več zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev, ki je povezano z obsegom uporabe notranjega bonitetnega sistema ali pristopa notranjih modelov za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov.
2. Za namene odstavka (1)(c)(i) tega člena in v skladu s členom 3(2) se učinek spremembe oceni kot razmerje, ki se izračuna na naslednji način:
(a)
v števcu se uporabi razlika v zneskih tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev, ki je povezana z obsegom uporabe notranjega bonitetnega sistema ali pristopa notranjih modelov za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov pred spremembo na konsolidirani ravni EU nadrejene institucije ali na ravni institucije, ki ni niti nadrejena institucija niti podrejena institucija, in po njej;
(b)
v imenovalcu se uporabijo skupni zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev pred spremembo na konsolidirani ravni EU nadrejene institucije oziroma na ravni institucije, ki ni niti nadrejena institucija niti podrejena institucija.
Izračun se nanaša na isto časovno točko.
Določitev učinka na zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti se nanaša samo na učinek spremembe pristopa IRB, za sklop izpostavljenosti pa se predpostavlja, da ostanejo nespremenjene.
3. Za namene odstavka (1)(c)(ii) tega člena in v skladu s členom 3(2) se učinek spremembe oceni kot razmerje, ki se izračuna na naslednji način:
(a)
v števcu se uporabi razlika v zneskih tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev, ki je povezana z obsegom uporabe notranjega bonitetnega sistema ali pristopa notranjih modelov za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov pred spremembo ali po njej;
(b)
v imenovalcu se uporabijo zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev pred spremembo, ki je povezana z obsegom uporabe bonitetnega sistema ali pristopa notranjih modelov za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov.
Izračun se nanaša na isto časovno točko.
Določitev učinka na zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti se nanaša samo na učinek spremembe pristopa IRB, za sklop izpostavljenosti pa se predpostavlja, da ostanejo nespremenjene.
Člen 5
Spremembe pristopa IRB, ki se ne štejejo za pomembne
1. O spremembah pristopa IRB, ki se ne štejejo za pomembne, vendar je o njih treba uradno obvestiti pristojne organe v skladu s členom 143(4) Uredbe (EU) št. 575/2013, se uradno obvešča na naslednji način:
(a)
o spremembah, ki izpolnjujejo katerega koli od naslednjih pogojev, se uradno obvesti pristojne organe najmanj dva meseca pred njihovo izvedbo:
(i)
spremembe, opisane v oddelku 2 dela I Priloge I;
(ii)
spremembe, opisane v oddelku 2 dela II Priloge I;
(iii)
spremembe, katerih posledica je zmanjšanje za najmanj 5 % zneskov tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev, ki je povezano z obsegom uporabe notranjega bonitetnega sistema ali pristopa notranjih modelov za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov;
(b)
o vseh drugih spremembah se pristojne organe uradno obvesti po njihovi izvedbi, in sicer najmanj enkrat letno.
2. Za namene odstavka (1)(a)(iii) tega člena in v skladu s členom 3(2) se učinek spremembe oceni kot razmerje, ki se izračuna na naslednji način:
(a)
v števcu se uporabi razlika v zneskih tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev, ki je povezana z obsegom uporabe notranjega bonitetnega sistema ali pristopa notranjih modelov za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov pred spremembo ali po njej;
(b)
v imenovalcu se uporabijo zneski tveganju prilagojenih izpostavljenosti za kreditno tveganje in tveganje zmanjšanja vrednosti odkupljenih denarnih terjatev pred spremembo, ki je povezana z obsegom uporabe bonitetnega sistema ali pristopa notranjih modelov za izpostavljenosti iz naslova lastniških instrumentov.
Izračun se nanaša na isto časovno točko.
Določitev učinka na zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti se nanaša samo na učinek spremembe pristopa IRB, za sklop izpostavljenosti pa se predpostavlja, da ostanejo nespremenjene.
Člen 6
Pomembne razširitve in spremembe pristopa AMA
1. Razširitve in spremembe pristopa AMA se štejejo za pomembne, če izpolnjujejo katerega koli od naslednjih pogojev:
(a)
sodijo v katero koli od razširitev, ki so opisane v oddelku 1 dela I Priloge II;
(b)
sodijo v katero koli od sprememb, ki so opisane v oddelku 1 dela II Priloge II;
(c)
njihova posledica je eno od naslednjega:
(i)
zmanjšanje za 10 % ali več česar koli od naslednjega:
-
skupnih konsolidiranih kapitalskih zahtev za operativno tveganje EU nadrejene institucije,
-
v primeru institucije, ki ni niti nadrejena institucija niti podrejena institucija, skupnih kapitalskih zahtev za operativno tveganje;
(ii)
zmanjšanje za 10 % ali več česar koli od naslednjega:
-
skupnih kapitalskih zahtev za operativno tveganje na konsolidirani ravni nadrejene institucije, ki ni EU nadrejena institucija,
-
skupnih kapitalskih zahtev za operativno tveganje podrejene institucije, če nadrejeni instituciji ni bilo izdano dovoljenje za uporabo pristopa AMA.
2. Za namene odstavka (1)(c)(i) in v skladu s členom 3(2) se učinek vsake razširitve ali spremembe oceni kot razmerje, ki se izračuna na naslednji način:
(a)
v števcu se uporabi razlika v kapitalskih zahtevah za operativno tveganje, ki je povezana s področjem uporabe modela pristopa AMA pred razširitvijo ali spremembo na konsolidirani ravni EU nadrejene institucije ali na ravni institucije, ki ni niti nadrejena institucija niti podrejena institucija, in po njej;
(b)
v imenovalcu se uporabijo skupne kapitalske zahteve za operativno tveganje pred razširitvijo ali spremembo na konsolidirani ravni EU nadrejene institucije oziroma na ravni institucije, ki ni niti nadrejena institucija niti podrejena institucija.
Izračun se nanaša na isto časovno točko.
Določitev učinka na kapitalske zahteve se nanaša samo na učinek razširitve ali spremembe pristopa AMA, za profil operativne tveganosti pa se torej predpostavlja, da ostane nespremenjen.
3. Za namene odstavka (1)(c)(ii) in v skladu s členom 3(2) se učinek vsake razširitve ali spremembe oceni kot razmerje, ki se izračuna na naslednji način:
(a)
v števcu se uporabi razlika v kapitalskih zahtevah za operativno tveganje, ki je povezana s področjem uporabe modela pred razširitvijo ali spremembo na konsolidirani ravni nadrejene institucije, ki ni EU nadrejena institucija, ali na ravni podrejene institucije, če nadrejeni instituciji ni bilo izdano dovoljenje za uporabo pristopa AMA, in po njej;
(b)
v imenovalcu se uporabijo skupne kapitalske zahteve za operativno tveganje pred razširitvijo ali spremembo na konsolidirani ravni nadrejene institucije, ki ni EU nadrejena institucija, oziroma na ravni podrejene institucije, če nadrejeni instituciji ni bilo izdano dovoljenje za uporabo pristopa AMA.
Izračun se nanaša na isto časovno točko.
Določitev učinka na kapitalske zahteve se nanaša samo na učinek razširitve ali spremembe pristopa AMA, za profil operativne tveganosti pa se torej predpostavlja, da ostane nespremenjen.
Člen 7
Razširitve in spremembe pristopa AMA, ki se ne štejejo za pomembne
O razširitvah in spremembah pristopa AMA, ki se ne štejejo za pomembne, vendar je o njih treba uradno obvestiti pristojne organe v skladu s členom 312(3) Uredbe (EU) št. 575/2013, se uradno obvešča na naslednji način:
(a)
o razširitvah in spremembah iz oddelka 2 dela I in oddelka 2 dela II Priloge II se uradno obvesti pristojne organe najmanj dva meseca pred njihovo izvedbo;
(b)
o vseh drugih razširitvah in spremembah se pristojne organe uradno obvesti po njihovi izvedbi, in sicer najmanj enkrat letno.
Člen 8
Dokumentacija v zvezi z razširitvami in spremembami
1. Za razširitve in spremembe pristopa IRB ali pristopa AMA, ki so razvrščene kot take, za katere se zahteva dovoljenje pristojnih organov, institucije skupaj z vlogo predložijo naslednjo dokumentacijo:
(a)
opis razširitve ali spremembe, utemeljitev zanjo in njen cilj;
(b)
datum izvedbe;
(c)
področje uporabe, ki ga zadeva razširitev ali sprememba modela, skupaj s količinskimi značilnostmi;
(d)
tehnične in postopkovne dokumente;
(e)
poročila o neodvisnem pregledu ali ovrednotenju institucij;
(f)
potrditev, da so pristojni organi odobrili razširitev ali spremembo v okviru postopkov odobritve institucije, in datum odobritve;
(g)
kjer je to ustrezno, kvantitativni učinek spremembe ali razširitve na zneske tveganju prilagojenih izpostavljenosti ali kapitalske zahteve;
(h)
evidence sedanje in predhodne številke različice notranjih modelov institucije, za katere se zahteva odobritev.
2. Za razširitve in spremembe, ki so razvrščene kot take, za katere se zahteva uradno obvestilo bodisi pred izvedbo bodisi po njej, institucije skupaj z uradnim obvestilom predložijo dokumentacijo iz točk (a), (b), (c), (f) in (g) odstavka 1.
Člen 9
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 12. marca 2014