NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 231/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se zřizuje nástroj předvstupní pomoci (NPP II)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 212 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Komise ve svém sdělení ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet - Evropa 2020“ vymezuje rámec pro nástroje Unie pro financování vnější činnosti, včetně nástroje předvstupní pomoci (dále jen „NPP II“).
(2)
Jelikož nařízení Rady (ES) č. 1085/2006 (4) pozbylo dne 31. prosince 2013 platnosti, měl by být v zájmu vyšší účinnosti vnější činnosti Unie zachován na období 2014-2020 rámec pro plánování a poskytování vnější pomoci. Politika Unie v oblasti rozšíření by měla být i nadále podporována zvláštním nástrojem pro financování vnější činnosti. Je proto třeba zřídit NPP II.
(3)
Článek 49 Smlouvy o Evropské unii stanoví, že každý evropský stát, který uznává hodnoty úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv osob patřících k menšinám, může požádat o členství v Unii. Evropský stát, který požádal o přistoupení k Unii, se může členem stát pouze tehdy, pokud bylo potvrzeno, že splňuje kritéria členství stanovená na zasedání Evropské rady v Kodani v červnu 1993 (dále jen „kodaňská kritéria“), a za předpokladu, že přistoupení nepřesáhne schopnost Unie integrovat nového člena. Tato kritéria se týkají stability institucí zaručujících demokracii, právní stát, lidská práva a respektování a ochranu menšin, existence fungujícího tržního hospodářství a schopnosti vyrovnat se s konkurenčním tlakem a tržními silami v rámci Unie a schopnosti převzít nejen práva, nýbrž rovněž povinnosti podle Smluv, včetně dodržování cílů politické, hospodářské a měnové unie.
(4)
Základem obnovené shody o rozšíření je nadále strategie rozšíření založená na konsolidaci, podmíněnosti a komunikaci spolu se schopností Unie integrovat nové členy. Přístupový proces je založen na objektivních kritériích a použití zásady rovného zacházení se všemi žadateli, přičemž každý z nich je posuzován na základě svých vlastních výsledků. Pokrok na cestě k přistoupení závisí v případě každého žadatele na dodržování hodnot Unie a na jeho schopnosti provést potřebné reformy s cílem přizpůsobit svůj politický, institucionální, právní, správní a hospodářský systém pravidlům, standardům, politikám a postupům v Unii.
(5)
Proces rozšíření posiluje mír, demokracii a stabilitu v Evropě a Unie může být díky němu lépe připravena řešit globální výzvy. Transformační síla procesu rozšíření s sebou přináší v zemích zapojených procesu rozšíření dalekosáhlou politickou a hospodářskou reformu, z níž má prospěch i Unie jako celek.
(6)
Evropská rada udělila status kandidátské země Černé Hoře, Islandu, Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Srbsku a Turecku. Potvrdila evropskou perspektivu západního Balkánu. Aniž jsou dotčeny postoje k otázce statusu nebo jakákoli budoucí rozhodnutí přijatá Evropskou radou či Radou, ti s evropskou perspektivou, kterým dosud nebyl udělen status kandidátské země, mohou být výhradně pro účely tohoto nařízení považovány za potenciální kandidáty. Finanční pomoc podle tohoto rozhodnutí by měla být poskytována všem příjemcům uvedeným v příloze I.
(7)
Pomoc podle tohoto nařízení by měla být poskytována v souladu s rámcem politiky rozšíření, který stanoví Evropská rada a Rada, a s řádným zohledněním sdělení o strategii rozšíření a zpráv o pokroku, které jsou součástí každoročního balíčku Komise týkajícího se rozšíření, a příslušných usnesení Evropského parlamentu. Pomoc by měla být také poskytována v souladu s dohodami, které Unie uzavřela s příjemci uvedenými v příloze I, a v souladu s evropskými a přístupovými partnerstvími. Pomoc by se měla zaměřit především na vybraný počet oblastí politiky, jež příjemcům uvedeným v příloze I pomohou posílit demokratické instituce a právní stát, reformovat soudnictví a veřejnou správu, dodržovat základní práva a prosazovat rovnost žen a mužů, toleranci, sociální začleňování a zákaz diskriminace. Pomoc by měla i nadále podporovat jejich úsilí o posílení regionální, makroregionální a přeshraniční spolupráce, jakož i územního rozvoje, mimo jiné prováděním makroregionálních strategií Unie. Měla by zlepšit rovněž jejich hospodářský a sociální rozvoj, který je základem programu inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, se zvláštním zřetelem na malé a střední podniky, a to za účelem dosažení cílů strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění Evropa 2020 (dále jen „strategie Evropa 2020“) a zajištění postupného souladu s kodaňskými kritérii. Provázanost mezi finanční pomocí a celkovým pokrokem dosaženým při naplňování předvstupní strategie by měla být posílena.
(8)
V zájmu zohlednění změn rámce politiky rozšíření nebo významných změn týkajících se příjemců uvedených na seznamu v příloze I by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o přizpůsobení a aktualizaci tematických priorit pro poskytování pomoci uvedených v příloze II. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(9)
Pro většinu příjemců uvedených v příloze I zůstávají klíčovými výzvami posílení právního státu, včetně boje proti korupci a organizované trestné činnosti, a řádná správa věcí veřejných, včetně reformy veřejné správy; tyto aspekty mají zásadní význam, aby se tito příjemci přiblížili Unii a později v plném rozsahu převzali povinnosti vyplývající z členství v Unii. Vzhledem k dlouhodobější povaze reforem prováděných v těchto oblastech a k potřebě dosahovat lepších výsledků by finanční pomoc podle tohoto nařízení měla co nejdříve řešit požadavky kladené na příjemce uvedené v příloze I.
(10)
Příjemci uvedení v příloze I musí být lépe připraveni na řešení globálních výzev, jako je udržitelný rozvoj a změna klimatu, a zajistit soulad s úsilím Unie při řešení těchto záležitostí. Pomoc Unie podle tohoto nařízení by měla přispět rovněž k dosažení cíle, jenž spočívá ve zvýšení části rozpočtu Unie související s oblastí klimatu nejméně o 20 %.
(11)
Na základě zkušeností členských států by Unie měla rovněž poskytnout podporu pro transformaci na cestě k přistoupení ve prospěch všech příjemců uvedených v příloze I. Tato spolupráce by se měla zaměřit zejména na výměnu zkušeností, které členské státy získaly v procesu reforem.
(12)
Komise a členské státy by měly zajistit soulad, soudržnost a doplňkovost své pomoci, zejména prostřednictvím pravidelných konzultací a častých výměn informací v průběhu různých fází cyklu pomoci. Dále je třeba podniknout kroky nezbytné k zajištění lepší koordinace a doplňkovosti s dalšími dárci, a to i prostřednictvím pravidelných konzultací. Úloha občanské společnosti jak v programech prováděných vládními orgány, tak i jako přímého příjemce pomoci Unie by měla být posílena.
(13)
Priority činnosti zaměřené na dosažení cílů v příslušných oblastech politik, jež budou podporovány na základě tohoto nařízení, by měly být stanoveny v orientačních strategických dokumentech, jež vypracuje Komise na dobu trvání víceletého finančního rámce Unie na období 2014-2020 za partnerského přispění příjemců uvedených v příloze I na základě jejich konkrétních potřeb a na základě agendy rozšíření v souladu s obecnými a specifickými cíli vymezenými tímto nařízením a s řádným ohledem na příslušné vnitrostátní strategie. Strategické dokumenty by měly rovněž určovat oblasti politiky, jež je třeba poskytnutím pomoci podporovat, a měly by stanovit, aniž by byly dotčeny výsady Evropského parlamentu a Rady, orientační příděly finančních prostředků Unie podle jednotlivých oblastí politiky rozepsané na jednotlivé roky, včetně odhadu výdajů souvisejících s oblastí klimatu. Měla by být zajištěna dostatečná pružnost, aby bylo možné zohlednit nově vznikající potřeby a poskytnout pobídky ke zvýšení výkonnosti. Strategické dokumenty by měly zajistit soudržnost a soulad s úsilím příjemců uvedených v příloze I, jež se odráží v jejich státním rozpočtu, a měly by zohledňovat podporu poskytnutou ostatními dárci. V zájmu zohlednění vnitřního a vnějšího vývoje by měly být strategické dokumenty v případě potřeby přezkoumány a revidovány.
(14)
Je v zájmu Unie napomáhat příjemcům uvedeným v příloze I v reformním úsilí zaměřeném na členství v Unii. Pomoc by měla být řízena s důrazným zaměřením na výsledky a pomocí pobídek pro příjemce, kteří účinným prováděním předvstupní pomoci a pokrokem při plnění kritérií pro členství prokáží odhodlání k reformě.
(15)
Pomoc by měla i nadále využívat struktury a nástroje, které se osvědčily v předvstupním procesu. Přechod od přímého řízení prostředků předvstupní pomoci ze strany Komise k nepřímému řízení příjemci uvedenými v příloze I by měl být postupný a měl by být v souladu s kapacitami těchto příjemců. Komise by v souladu se zásadou participativní demokracie měla u každého příjemce uvedeného v příloze I podporovat parlamentní dohled nad pomocí mu poskytovanou.
(16)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci se týkají strategických dokumentů, programovacích dokumentů a zvláštních pravidel stanovících tyto jednotné podmínky a měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (5). Při přijímání těchto prováděcích aktů by se s ohledem na jejich povahu, zejména jejich politické zaměření a finanční dopady, měl v zásadě použít přezkumný postup, s výjimkou opatření malého finančního rozsahu. Při stanovování jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být zohledněny poznatky získané při řízení a provádění předchozí předvstupní pomoci. Bude-li to vyžadovat vývoj situace, měly by být tyto jednotné podmínky změněny.
(17)
Výbor zřízený tímto nařízením by měl být rovněž příslušný pro právní akty a závazky podle nařízení (ES) č. 1085/2006 a pro provádění článku 3 nařízení Rady (ES) č. 389/2006 (6).
(18)
Toto nařízení stanoví finanční krytí na celou dobu své použitelnosti, které představuje pro Evropský parlament a Radu při ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční částku ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (7).
(19)
Unie by měla usilovat o co nejúčinnější využití dostupných zdrojů k optimalizaci dopadu své vnější činnosti. Toho by mělo být dosahováno soudržností a doplňkovostí nástrojů Unie pro vnější činnost, jakož i vytvářením synergie mezi NPP II, ostatními Unie nástroji pro financování vnější činnosti a dalšími politikami Unie. To by mělo dále vést ke vzájemnému posílení programů navržených na základě nástrojů pro financování vnější činnosti.
(20)
Společná pravidla a postupy pro provádění nástrojů Unie pro financování vnější činnosti jsou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014 (8).
(21)
Jelikož cíle tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(22)
Je vhodné zajistit plynulý a nepřerušený přechod mezi nástrojem předvstupní pomoci NPP) zřízeným nařízením (ES) č. 1085/2006 a NPP II a uvést dobu použitelnosti tohoto nařízení do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (9). Proto by se toto nařízení mělo použít od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Obecný cíl
Nástroj předvstupní pomoci na období 2014-2020 (NPP II) podporuje příjemce uvedené v příloze I při přijímání a provádění politických, institucionálních, právních, správních, sociálních a hospodářských reforem, které jsou zapotřebí k tomu, aby tito příjemci dosáhli souladu s hodnotami Unie a postupného sblížení s pravidly, standardy, politikami a postupy Unie s ohledem na jejich budoucí členství v Unii.
Prostřednictvím této podpory přispívá NPP II ke stabilitě, bezpečnosti a prosperitě u příjemců uvedených v příloze I.
Článek 2
Specifické cíle
1. Pomoc podle tohoto nařízení sleduje dosažení následujících specifických cílů v souladu s potřebami každého příjemce uvedeného v příloze I a jeho individuální agendou rozšíření:
a)
podpora politických reforem, mimo jiné prostřednictvím:
i)
posílení demokracie a příslušných institucí, včetně nezávislého a efektivního soudnictví, a právního státu, včetně jeho prosazování;
ii)
prosazování a ochrany lidských práv a základních svobod, důslednějšího dodržování práv příslušníků menšin, včetně osob homosexuální, bisexuální, transsexuální a intersexuální orientace, prosazování rovnosti žen a mužů, nediskriminace a tolerance a svobody sdělovacích prostředků a respektování kulturní rozmanitosti;
iii)
regionální spolupráce a dobrých sousedských vztahů;
iv)
podpory usmíření, budování míru a opatření pro budování důvěry;
v)
boje proti korupci a organizované trestné činnosti;
vii)
posílení veřejné správy a řádné správy věcí veřejných na všech úrovních;
vii)
opatření pro budování kapacit v zájmu zlepšení vymáhání práva, správy hranic a provádění migrační politiky včetně řízení migračních toků;
viii)
rozvoje občanské společnosti;
ix)
zlepšení sociálního dialogu a posílení kapacit sociálních partnerů;
b)
podpora hospodářského, sociálního a územního rozvoje za účelem inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění, mimo jiné prostřednictvím:
i)
dosažení souladu s normami Unie v hospodářské oblasti, včetně fungující tržní ekonomiky, jakož i v daňovém řízení a správě ekonomických záležitostí;
ii)
hospodářských reforem nezbytných k vypořádání se s konkurenčními tlaky a tržními silami v Unii a současně přispívajících k dosažení sociálních a environmentálních cílů;
iii)
podpory zaměstnanosti a mobility pracovních sil, podpory vytváření kvalitních pracovních míst a rozvoje lidského kapitálu;
iv)
podpory sociálního a ekonomického začlenění, a to zejména menšin a zranitelných skupin obyvatelstva, včetně osob se zdravotním postižením, uprchlíků a vysídlených osob;
v)
prosazování integrovaných vzdělávacích systémů podporujících začlenění a ochrany a obnovy kulturního dědictví;
vi)
rozvoje fyzického kapitálu, včetně zlepšení infrastruktury, a lepšího propojení s unijními a regionálními sítěmi;
vii)
posílení kapacit v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a inovací;
c)
posílení schopnosti příjemců uvedených v příloze I na všech úrovních plnit povinnosti vyplývající z členství v Unii podporou postupného sbližování s acquis Unie a jeho přijetí, provádění a vymáhání, včetně příprav na řízení strukturálních fondů, Fondu soudržnosti a Evropského fondu pro rozvoj venkova;
d)
posílení regionální integrace a územní spolupráce za účasti příjemců uvedených v příloze I, členských států a případně třetích zemí v rámci oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 232/2014 (10).
2. Pokrok v dosahování specifických cílů stanovených v odstavci 1 se sleduje a posuzuje na základě předem vymezených, jasných, transparentních a případně pro jednotlivé země uzpůsobených a měřitelných ukazatelů, mezi něž patří:
a)
pokrok v posilování demokracie, právního státu a nezávislého a efektivního systému soudnictví, dodržování lidských práv včetně práv příslušníků menšin a zranitelných skupin, základních svobod, rovnosti žen a mužů a práv žen, boji proti korupci a organizované trestné činnosti, usmíření, dobrých sousedských vztazích a navracení uprchlíků, a zejména přehled dosažených výsledků v těchto oblastech;
b)
pokrok v socioekonomických a fiskálních reformách zaměřených na strukturální a makroekonomické nerovnováhy; přiměřenost a účinnost strategií sociálního a hospodářského rozvoje, pokrok směrem k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění a vytvoření otevřeného a integrovaného vzdělávání, kvalitní odborné přípravy a zaměstnání, mimo jiné prostřednictvím veřejných investic podporovaných z NPP II; pokrok při vytváření příznivého podnikatelského prostředí;
c)
pokrok při slaďování právního rámce s acquis Unie, včetně výsledků jeho provádění; pokrok v oblasti institucionální reformy související s Unií, včetně přechodu na nepřímé řízení pomoci poskytované podle tohoto nařízení;
d)
pokrok při rozvoji a posilování řádné správy věcí veřejných a správních, institucionálních a absorpčních kapacit na všech úrovních včetně dostatečných lidských zdrojů, jichž je třeba k přijetí a vymáhání právních předpisů souvisejících s acquis;
e)
iniciativy v oblasti regionální a územní spolupráce a vývoj obchodních toků.
3. Ukazatele uvedené v odstavci 2 se případně použijí k monitorování, posuzování a přezkumu výkonnosti. Jako referenční bod pro posuzování výsledků pomoci z NPP II se použijí každoroční zprávy Komise uvedené v článku 4. Příslušné ukazatele výkonnosti jsou uvedeny ve strategických dokumentech podle článku 6 a programech podle článku 7 a jsou stanoveny tak, aby dosažený pokrok mohl být objektivně posuzován průběžně a ve vhodných případech napříč programy.
Článek 3
Oblasti politiky
1. Pomoc podle tohoto nařízení se vztahuje především na tyto oblasti politiky:
a)
reformy při přípravě na členství v Unii a související budování institucí a kapacit;
b)
socioekonomický a regionální rozvoj;
c)
zaměstnanost, sociální politiky, vzdělávání, podpora rovnosti žen a mužů a rozvoj lidských zdrojů;
d)
zemědělství a rozvoj venkova;
e)
regionální a územní spolupráci.
2. Pomoc ve všech oblastech politiky uvedených v odstavci 1 tohoto článku podporuje příjemce uvedené v příloze I při plnění obecných a specifických cílů stanovených v článcích 1 a 2, zejména prostřednictvím politických reforem, sbližování právních předpisů, budování kapacit a investic.
Zvláštní pozornost je podle potřeby věnována řádné správě věcí veřejných, právnímu státu a boji proti korupci a organizované trestné činnosti.
3. Pomoc v oblastech politiky uvedených v odst. 1 písm. b) až e) může zahrnovat financování typu činností stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 (11), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1300/2013 (12), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1304/2013 (13), v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1299/2013 (14) a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 13/2013 (15).
4. Pomoc v oblasti politiky uvedené v odst. 1 písm. e) může zejména financovat činnosti zahrnující více zemí nebo horizontální činnosti, jakož i činnosti v oblasti přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce.
Článek 4
Rámec pro pomoc
1. Pomoc podle tohoto nařízení se poskytuje v souladu s rámcem politiky rozšíření, který stanoví Evropská rada a Rada, a náležitě zohledňuje sdělení o strategii rozšíření a zprávy o pokroku, které jsou součástí každoročního balíčku Komise týkajícího se rozšíření, a příslušná usnesení Evropského parlamentu. Komise zajistí soudržnost mezi pomocí a rámcem politiky rozšíření.
2. Pomoc je cílená a je uzpůsobena konkrétní situaci příjemců uvedených v příloze I, přičemž se bere v úvahu další úsilí potřebné ke splnění kritérií pro členství i kapacity těchto příjemců. Rozsah a intenzita pomoci závisí na potřebách, odhodlání provádět reformy a pokroku při provádění těchto reforem. Pomoc se soustřeďuje především na pomoc příjemcům uvedeným v příloze I při navrhování a provádění odvětvových reforem. Odvětvové politiky a strategie musí být ucelené a přispívat k dosahování specifických cílů uvedených v čl. 2 odst. 1.
3. Tematické priority pro poskytování pomoci podle potřeb a kapacit příjemců uvedených v příloze I jsou v souladu se specifickými cíli uvedenými v čl. 2 odst. 1 uvedeny v příloze II. Každá z těchto tematických priorit může přispívat k dosahování více než jednoho specifického cíle.
4. V souladu se specifickým cílem uvedeným v čl. 2 odst. 1 písm. d) pomoc podporuje přeshraniční spolupráci jak mezi příjemci uvedenými v příloze I, tak mezi těmito příjemci a členskými státy nebo zeměmi evropského nástroje sousedství, zřízeného nařízením (EU) č. 232/2014, a to za účelem podpory dobrých sousedských vztahů, posilování integrace Unie a podpory socio-ekonomického rozvoje. Tematické priority pro pomoc ve prospěch územní spolupráce jsou uvedeny v příloze III.
Článek 5
Soulad, soudržnost a doplňkovost
1. Finanční pomoc podle tohoto nařízení musí být v souladu s politikami Unie. Musí být v souladu s dohodami uzavřenými Unií s příjemci uvedenými v příloze I a musí dodržovat závazky vyplývající z mnohostranných dohod, jejichž je Unie smluvní stranou.
2. Komise ve spolupráci s členskými státy přispívá k plnění závazků Unie směřujících k větší transparentnosti a odpovědnosti při poskytování pomoci, mimo jiné zveřejňováním informací o objemu a přidělování pomoci, přičemž zajistí, aby údaje byly mezinárodně srovnatelné a snadno dostupné a aby bylo možné je sdílet a zveřejňovat.
3. Komise, členské státy a Evropská investiční banka (EIB) spolupracují, mimo jiné prostřednictvím pravidelných a otevřených zasedání věnovaných koordinaci pomoci, při zajišťování soudržnosti mezi pomocí poskytovanou podle tohoto nařízení a jinou pomocí poskytovanou Unií, členskými státy a EIB a usilují o to, aby se zabránilo zdvojování pomoci.
4. Komise, členské státy a EIB zajistí koordinaci svých programů pomoci, aby se zvýšila účinnost a efektivita při poskytování pomoci a předešlo dvojímu financování, v souladu se zavedenými zásadami pro posilování operativní koordinace v oblasti vnější pomoci a pro harmonizaci politik a postupů, zejména mezinárodními zásadami týkajícími se účinnosti pomoci. Koordinace zahrnuje pravidelné konzultace a časté výměny informací v jednotlivých fázích cyklu pomoci, zejména přímo na místě, a představuje klíčový krok v procesech programování členských států a Unie.
5. Za účelem zvýšení účinnosti a efektivity při poskytování pomoci a předcházení dvojímu financování přijme Komise ve spolupráci s členskými státy nezbytná opatření pro zajištění lepší koordinace a větší doplňkovosti s mnohostrannými a regionálními organizacemi a subjekty, jako jsou mezinárodní finanční instituce, agentury, fondy a programy OSN a dárci mimo Unii.
6. Při přípravě, provádění a monitorování pomoci podle tohoto nařízení Komise v zásadě jedná v partnerství s příjemci uvedenými v příloze I. Do partnerství jsou případně zapojeny příslušné státní a místní orgány, jakož i organizace občanské společnosti. Komise podporuje koordinaci mezi zúčastněnými stranami.
Kapacity organizací občanské společnosti musí být posilovány, a to případně i jejich zahrnutím mezi přímé příjemce pomoci.
HLAVA II
STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ
Článek 6
Strategické dokumenty
1. Pomoc podle tohoto nařízení je poskytována na základě orientačních strategických dokumentů pro jednotlivé země nebo více zemí (dále jen „strategické dokumenty“), které na dobu trvání víceletého finančního rámce Unie na období 2014-2020 vypracuje Komise v partnerství s příjemci uvedenými v příloze I.
2. Strategické dokumenty vymezují priority činnosti zaměřené na dosažení cílů v příslušných oblastech politiky uvedených v článku 3, jež jsou podporovány na základě tohoto nařízení v souladu s obecným cílem uvedeným v článku 1 a specifickými cíli uvedenými v článku 2. Strategické dokumenty se přijímají v souladu s rámcem pro pomoc stanoveným v článku 4 a náležitě zohledňují příslušné vnitrostátní strategie.
3. Strategické dokumenty obsahují orientační částku finančních prostředků Unie přidělenou na jednotlivé oblasti politiky a rozepsanou na jednotlivé roky a umožňují řešit nově vznikající potřeby, aniž je dotčena možnost kombinovat pomoc v různých oblastech politiky. Součástí strategických dokumentů jsou ukazatele pro posuzování pokroku při dosahování cílů, které jsou v nich stanoveny.
4. Komise každoročně posoudí provádění strategických dokumentů, přičemž rovněž posoudí, zda jsou nadále relevantní s ohledem na vývoj politického rámce uvedeného v článku 4. Komise informuje výbor podle čl. 13 odst. 1 o výsledcích tohoto posouzení a může případně navrhnout revizi strategických dokumentů podle tohoto článku nebo programů a opatření podle čl. 7 odst. 1. Tyto strategické dokumenty jsou také přezkoumány v polovině období a případně revidovány.
5. Komise přijímá strategické dokumenty uvedené v tomto článku a jejich případné revize přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 236/2014.
HLAVA III
PROVÁDĚNÍ
Článek 7
Programování
1. Pomoc Unie podle tohoto nařízení je prováděna přímo, nepřímo nebo v rámci sdíleného řízení prostřednictvím programů a opatření uvedených v článcích 2 a 3 nařízení (EU) č. 236/2014 a v souladu se zvláštními pravidly, která stanoví jednotné podmínky k provedení tohoto nařízení, zejména pokud jde o řídící struktury a postupy, a která Komise přijme v souladu s článkem 13 tohoto nařízení. Provádění má zpravidla podobu ročních nebo víceletých programů pro jednotlivé země nebo pro více zemí a programů přeshraniční spolupráce, které vypracovávají příslušní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení nebo případně Komise v souladu se strategickými dokumenty podle článku 6 tohoto nařízení.
2. Při tvorbě nebo přezkumech programů probíhajících po zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období podle článku 17 nařízení (EU) č. 236/2014 (dále jen „zpráva o přezkumu v polovině období“) se zohlední výsledky, zjištění a závěry této zprávy.
Článek 8
Rámcové a doplňkové dohody
1. Komise a příslušní příjemci uvedení v příloze I uzavřou rámcové dohody o provádění pomoci.
2. V případě potřeby mohou být mezi Komisí a příslušnými příjemci uvedenými v příloze I nebo jejich prováděcími orgány uzavřeny doplňkové dohody týkající se provádění pomoci.
Článek 9
Ustanovení o vztahu mezi nástroji
1. V řádně odůvodněných případech a k zajištění soudržnosti a účinnosti financování Unie nebo na podporu regionální spolupráce může Komise rozhodnout o rozšíření způsobilosti programů a opatření uvedených v čl. 7 odst. 1 na země, území a regiony, jež by jinak nebyly způsobilé pro financování podle článku 1, pokud má daný program nebo opatření globální, regionální nebo přeshraniční povahu.
2. Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) přispěje na programy nebo opatření přeshraniční spolupráce mezi příjemci uvedenými v příloze I a členskými státy, které se zavedou podle tohoto nařízení. Výše příspěvku z EFRR se určí podle článku 4 nařízení (EU) č. 1299/2013. Na použití tohoto příspěvku se vztahuje toto nařízení.
3. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření nadnárodní a meziregionální spolupráce zavedené a prováděné podle nařízení (EU) č. 1299/2014, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení.
4. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření přeshraniční spolupráce zavedené a prováděné podle nařízení (EU) č. 232/2014, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I tohoto nařízení.
5. NPP II může tam, kde je to vhodné, přispět na programy nebo opatření zavedené v rámci makroregionální strategie, jichž se účastní příjemci uvedení v příloze I.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 10
Přenesení pravomoci
Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 11 měnící přílohu II tohoto nařízení. Komise zejména do 31. března 2018 přijme akt v přenesené pravomoci, kterým se příloha II tohoto nařízení mění v návaznosti na zveřejnění zprávy o přezkumu v polovině období a na základě doporučení v ní obsažených.
Článek 11
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 10 je Komisi svěřena do 31. prosince 2020.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci podle článku 10 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle článku 10 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 12
Přijetí dalších prováděcích pravidel
Vedle pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 236/2014 se přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014 přijmou zvláštní pravidla, jimiž se stanoví jednotné podmínky k provedení tohoto nařízení.
Článek 13
Postup projednávání ve výboru
1. Zřizuje se Výbor pro nástroj předvstupní pomoci (dále jen „Výbor pro NPP II“), který se skládá ze zástupců členských států a kterému předsedá zástupce Komise. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Výbor pro NPP II je nápomocen Komisi ve všech oblastech politiky uvedených v článku 3. Je rovněž příslušný pro právní akty a závazky podle nařízení (ES) č. 1085/2006 a pro provádění článku 3 nařízení Rady (ES) č. 389/2006.
Článek 14
Odměňování výkonnosti
1. Strategické dokumenty podle článku 6 stanoví, že přiměřená výše pomoci zůstává k dispozici za účelem odměnění konkrétního příjemce uvedeného v příloze I za:
a)
zvláštní pokrok při plnění kritérií pro členství nebo
b)
účinné uplatňování předvstupní pomoci, přičemž je dosahováno zvláště dobrých výsledků v souvislosti se specifickými cíli stanovenými v příslušném strategickém dokumentu.
2. Pokud pokrok dosažený příjemcem uvedeným v příloze I nebo jeho výsledky výrazným způsobem nedosahují úrovně stanovené ve strategických dokumentech, Komise přezkumným postupem podle čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 236/2014 výši přidělených prostředků přiměřeně upraví.
3. Za účelem odměn uvedených v odstavci 1 tohoto článku se vyčlení přiměřená částka a přidělí se na základě hodnocení výkonnosti a pokroku za období několika let, nejpozději však v roce 2017 v případě hodnocení výkonnosti a v roce 2020 v případě hodnocení pokroku. Zohlední se přitom ukazatele výkonnosti podle čl. 2 odst. 2 vymezené ve strategických dokumentech.
4. Orientační částka finančních prostředků Unie obsažená ve strategických dokumentech podle článku 6 zohlední možnost přidělit příslušné dodatečné finanční prostředky na základě výkonnosti nebo pokroku.
Článek 15
Finanční krytí
1. Finanční krytí pro provádění tohoto nařízení na období 2014-2020 činí 11 698 668 000 EUR v běžných cenách. Až 4 % finančního krytí se přidělí na programy přeshraniční spolupráce mezi příjemci uvedenými v příloze I a členskými státy na základě jejich potřeb a priorit.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce na období 2014-2020.
3. V souladu s čl. 18 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1288/2013 (16) se z různých nástrojů pro financování vnější činnosti, totiž nástroje pro rozvojovou spolupráci, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 233/2014 (17), evropského nástroje sousedství, NPP II a nástroje partnerství, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 234/2014 (18), přiděluje orientační částka ve výši 1 680 000 000 EUR na opatření v oblasti mobility ve vzdělávání do partnerských zemí nebo z partnerských zemí ve smyslu nařízení (EU) č. 1288/2013 a na spolupráci a politický dialog s orgány, institucemi a organizacemi z těchto zemí. Použití těchto finančních prostředků se řídí nařízením (EU) č. 1288/2013.
Finanční prostředky se poskytnou ve dvou víceletých přídělech, z nichž první se bude vztahovat na první čtyři roky, druhý pak na zbývající tři roky. S přidělením těchto finančních prostředků počítá programování stanovené v tomto nařízení v souladu se zjištěnými potřebami a prioritami dotčených zemí. V případě závažných nepředvídaných okolností nebo významných politických změn mohou být tyto příděly přehodnoceny v souladu s prioritami vnější činnosti Unie.
Článek 16
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 11. března 2014.
UREDBA (EU) št. 231/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 11. marca 2014
o vzpostavitvi instrumenta za predpristopno pomoč (IPA II)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 212(2) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2)
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Komisija je v svojem Sporočilu z dne 29. junija 2011 z naslovom „Proračun za strategijo Evropa 2020“ določila okvir za instrumente Unije za financiranje zunanjega delovanja, vključno z instrumentom za predpristopno pomoč (v nadaljnjem besedilu: IPA II).
(2)
Ker je Uredba Sveta (ES) št. 1085/2006 (4) prenehala veljati 31. decembra 2013 in da bi se povečala učinkovitost zunanjega delovanja Unije, bi bilo treba za obdobje od 2014 do 2020 ohraniti okvir za načrtovanje in zagotavljanje zunanje pomoči. Poseben instrument za financiranje zunanjega delovanja bi moral še naprej podpirati politiko širitve Unije. Zato bi bilo treba vzpostaviti IPA II.
(3)
Člen 49 Pogodbe o Evropski uniji (TEU) določa, da lahko vsaka evropska država, ki podpira vrednote spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, zaprosi za članstvo v Uniji. Evropska država, ki zaprosi za pristop k Uniji, lahko postane članica samo, če je potrjeno, da izpolnjuje merila za članstvo, ki jih je določil Evropski svet v Københavnu junija 1993 (v nadaljnjem besedilu: københavnska merila), ter pod pogojem, da pristop ne presega zmogljivosti Unije za vključitev nove članice. Ta merila se nanašajo na stabilnost institucij, ki zagotavljajo demokracijo, pravno državo, človekove pravice ter spoštovanje in zaščito manjšin, na obstoj delujočega tržnega gospodarstva in sposobnost obvladovanja pritiskov konkurence in tržnih sil v Uniji ter na zmožnost prevzema ne le pravic, ampak tudi obveznosti iz Pogodb, vključno z zavezanostjo ciljem politične, ekonomske in monetarne unije.
(4)
Širitvena strategija, ki temelji na utrjevanju zavez, izpolnjevanju pogojev in obveščenosti, skupaj s sposobnostjo Unije za vključevanje novih članic, je še vedno podlaga za obnovljeno soglasje o širitvi. Pristopni proces temelji na objektivnih merilih in uporabi načela enakega obravnavanja vseh držav prosilk, ki bi jih bilo treba ocenjevati glede na njihove lastne dosežke. Napredek pri vključevanju je odvisen od ravni spoštovanja vrednot Unije v vsaki posamezni državi prosilki in od njene zmožnosti, da izvede potrebne reforme za uskladitev svojih političnih, institucionalnih, pravnih, upravnih in gospodarskih sistemov s pravili, standardi, politikami in praksami v Uniji.
(5)
Širitveni proces utrjuje mir, demokracijo in stabilnost v Evropi ter izboljšuje položaj Unije pri odzivanju na svetovne izzive. Preoblikovalna moč širitvenega procesa vodi k daljnosežnim političnim in gospodarskim reformam v državah širitve, kar koristi tudi celotni Uniji.
(6)
Evropski svet je Islandiji, Črni gori, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji, Turčiji in Srbiji dodelil status države kandidatke. Potrdil je evropsko perspektivo Zahodnega Balkana. Brez poseganja v stališča o statusu ali katero koli prihodnjo odločitev, ki jo bo sprejel Evropski svet ali Svet, se lahko tiste upravičenke, za katere velja taka evropska perspektiva in ki nimajo dodeljenega statusa države kandidatke, štejejo za potencialne kandidatke le za namen te uredbe. Finančno pomoč na podlagi te uredbe bi bilo treba dodeliti vsem upravičenkam iz Priloge I.
(7)
Pomoč na podlagi te uredbe bi bilo treba zagotoviti v skladu z okvirom politike širitve, ki sta ga opredelila Evropski Svet in Svet, ter ob ustreznem upoštevanju sporočila o širitveni strategiji in poročil o napredku iz letnega širitvenega paketa Komisije ter zadevnih resolucij Evropskega parlamenta. Pomoč bi bilo treba zagotoviti tudi v skladu s sporazumi, ki jih je Unija sklenila z upravičenkami iz Priloge I, ter v skladu z evropskimi partnerstvi in partnerstvi za pristop. Pomoč bi bilo treba osredotočiti predvsem na izbrano število področij politike, ki bodo upravičenkam iz Priloge I pomagala pri okrepitvi demokratičnih institucij in pravne države, reformiranju sodstva in javne uprave, spoštovanju temeljnih pravic ter spodbujanju enakosti spolov, strpnosti, socialnega vključevanja in nediskriminacije. S pomočjo bi bilo treba še naprej podpirati njihova prizadevanja za pospeševanje regionalnega, makroregionalnega in čezmejnega sodelovanja ter teritorialnega razvoja, vključno z izvajanjem makroregionalnih strategij Unije. Pospešiti bi bilo treba tudi njihov gospodarski in družbeni razvoj ter tako podpreti program pametne, trajnostne in vključujoče rasti s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih, da bi dosegli cilje strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020) in postopno uskladitev s københavnskimi merili. Okrepiti bi bilo treba usklajenost med finančno pomočjo in skupnim napredkom, doseženim pri izvajanju predpristopne strategije.
(8)
Da bi upoštevali spremembe v okviru politike širitve ali pomemben razvoj dogodkov v upravičenkah iz Priloge I, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije sprejeme akte v zvezi s spreminjanjem in posodabljanjem tematskih prednostnih nalog pri zagotavljanju pomoči iz Priloge II. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(9)
Krepitev pravne države, vključno z bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu, in dobro upravljanje, vključno z reformo javne uprave, ostajata ključna izziva v večini upravičenk iz Priloge I in sta bistveni za njihovo približevanje Uniji, pozneje pa za prevzem vseh obveznosti članstva v Uniji. Glede na dolgoročni značaj reform na teh področjih in dejstvo, da je treba doseči rezultate, bi se bilo treba s finančno pomočjo na podlagi te uredbe čim prej odzvati na zahteve, ki so naložene upravičenkam iz Priloge I.
(10)
Upravičenke iz Priloge I morajo biti bolje pripravljene, da se odzovejo na svetovne izzive, kot so trajnostni razvoj in podnebne spremembe, ter usklajene s prizadevanji Unije za obravnavanje teh vprašanj. Pomoč Unije na podlagi te uredbe bi morala prispevati tudi k uresničitvi cilja glede povečanja deleža proračuna Unije za podnebje na vsaj 20 %.
(11)
Unija bi morala v korist vseh upravičenk iz Priloge I na podlagi izkušenj svojih držav članic zagotoviti tudi podporo pri tranziciji na poti k pristopu. To sodelovanje bi moralo biti namenjeno predvsem izmenjavi izkušenj, ki so jih države članice pridobile v procesu reform.
(12)
Komisija in države članice bi morale zagotoviti skladnost, usklajenost in dopolnjevanje svoje pomoči, zlasti z rednimi posvetovanji in pogostimi izmenjavami informacij v različnih fazah cikla zagotavljanja pomoči. Sprejeti bi bilo treba potrebne ukrepe za izboljšanje usklajevanja in dopolnjevanja z drugimi donatorji, tudi z rednimi posvetovanji. Civilna družba bi morala imeti večjo vlogo v programih, ki jih izvajajo vladni organi, pa tudi kot neposredna prejemnica pomoči Unije.
(13)
Komisija bi morala za čas trajanja večletnega finančnega okvira Unije za obdobje od 2014 do 2020 pripraviti okvirne strateške dokumente, v katerih bi v sodelovanju z upravičenkami iz Priloge I na podlagi njihovih posebnih potreb in širitvenega načrta ter v skladu s splošnimi in posebnimi cilji iz te uredbe in ob upoštevanju ustreznih nacionalnih strategij opredelila prednostne ukrepe za uresničevanje ciljev na ustreznih področjih politike, na katerih se bo zagotavljala pomoč na podlagi te uredbe. V strateških dokumentih bi bilo treba opredeliti tudi področja politike, na katerih se bo zagotavljala pomoč, in brez poseganja v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta določiti okvirne dodelitve sredstev Unije po področjih politike, razčlenjene po letih, vključno z oceno odhodkov povezanih s podnebjem. Zagotoviti bi bilo treba zadostno prožnost za odzivanje na nastajajoče potrebe in dajanje pobud za izboljšanje izvedbe. Strateški dokumenti bi morali zagotoviti usklajenost in povezanost s prizadevanji upravičenk iz Priloge I, kot se odražajo v njihovih nacionalnih proračunih, ter upoštevati podporo, zagotovljeno s strani drugih donatorjev. Zaradi upoštevanja notranjega in zunanjega razvoja bi bilo treba strateške dokumente ustrezno pregledati in revidirati.
(14)
V interesu Unije je, da upravičenkam iz Priloge I pomaga pri prizadevanjih za izvedbo reform z namenom, da postanejo članice Unije. Pomoč bi bilo treba upravljati tako, da bi bila trdno usmerjena v rezultate in bi dajala spodbudo tistim, ki so z učinkovitim izvajanjem predpristopne pomoči in napredkom pri izpolnjevanju meril za članstvo dokazali, da so zavezani reformam.
(15)
Pri zagotavljanju pomoči bi bilo treba še naprej uporabljati strukture in instrumente, ki so izkazali kot koristni v predpristopnem procesu. Prehod od neposrednega upravljanja predpristopnih sredstev s strani Komisije k posrednemu upravljanju s strani upravičenk iz Priloge I, bi moral biti postopen in v skladu z ustreznimi zmogljivostmi teh upravičenk. Komisija bi morala v skladu z načelom participativne demokracije v vsaki od upravičenk iz Priloge I spodbujati izvajanje parlamentarnega nadzora nad pomočjo, ki ji je zagotovljena.
(16)
Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila zadevajo strateške dokumente, programske dokumente in posebna pravila, ki vzpostavljajo takšne enotne pogoje, in bi jih bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Glede na naravo teh izvedbenih aktov, zlasti narave njihove politične usmeritve ali njihovih finančnih posledic, bi bilo treba za njihovo sprejetje načeloma uporabiti postopek pregleda, razen v primeru ukrepov majhnega finančnega obsega. Pri vzpostavljanju enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba upoštevati izkušnje, pridobljene z upravljanjem in izvajanjem dosedanje predpristopne pomoči. Te enotne pogoje bi bilo treba po potrebi spremeniti v skladu z novimi okoliščinami.
(17)
Odbor, ustanovljen na podlagi te uredbe, bi moral biti pristojen za pravne akte in zaveze na podlagi Uredbe (ES) st. 1085/2006 ter za izvajanje člena 3 Uredbe Sveta (ES) št. 389/2006 (6).
(18)
Ta uredba za celotno obdobje svoje uporabe določa finančna sredstva, ki v okviru letnega proračunskega postopka za Evropski parlament in Svet pomenijo prednostni referenčni znesek v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (7).
(19)
Unija bi si morala prizadevati za najučinkovitejšo uporabo razpoložljivih virov, da bi čim bolj povečala učinek zunanjega delovanja. V ta namen bi bilo treba zagotoviti usklajenost in dopolnjevanje instrumentov Unije za zunanje delovanje ter ustvariti sinergije med IPA II, drugimi instrumenti Unije za financiranje zunanjega delovanja in drugimi politikami Unije. Prav tako bi se morali medsebojno dopolnjevati programi, zasnovani na podlagi instrumentov za financiranje zunanjega delovanja.
(20)
V Uredbi (EU) št. 236/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (8)so določena skupna pravila in postopki za izvajanje instrumentov Unije za financiranje zunanjega delovanja.
(21)
Ker cilja te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 PEU. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.
(22)
Primerno je, da se zagotovi gladek in neprekinjen prehod med instrumentom za predpistopno pomoč (IPA), vzpostavljenim z Uredbo (ES) št. 1085/2006, in IPA II ter da se uskladi obdobje uporabe te uredbe z obdobjem uporabe Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (9). Zato bi se ta uredba morala uporabljati od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
NASLOV I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Splošni cilj
Instrument za predpristopno pomoč za obdobje od 2014 do 2020 (v nadaljnjem besedilu: IPA II) je namenjen podpori upravičenkam iz Priloge I pri sprejemanju in izvajanju političnih, institucionalnih, pravnih, upravnih, socialnih in gospodarskih reform, ki jih te upravičenke potrebujejo za spoštovanje vrednot Unije ter postopno usklajevanje s pravili, standardi, politikami in praksami Unije, da bi postale njene članice.
IPA II s takšno podporo prispeva k stabilnosti, varnosti in blaginji v upravičenkah iz Priloge I.
Člen 2
Posebni cilji
1. Pomoč na podlagi te uredbi je v skladu s potrebami posameznih upravičenk iz Priloge I in njihovimi lastnimi širitvenimi programi usmerjena v doseganje naslednjih posebnih ciljev:
(a)
podpora za politične reforme, med drugim s/z:
(i)
krepitvijo demokracije in njenih institucij, vključno z neodvisnim in učinkovitim sodstvom, ter pravne države, vključno z njenim izvajanjem;
(ii)
spodbujanjem in varstvom človekovih pravic in temeljnih svoboščin, doslednejšim spoštovanjem pravic pripadnikov manjšin, med drugim lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev, spodbujanjem enakosti spolov, nediskriminacije in strpnosti ter svobode medijev in spoštovanjem kulturne raznolikosti;
(iii)
regionalnim sodelovanjem in dobrimi sosedskimi odnosi;
(iv)
spodbujanjem sprave, gradnje miru in ukrepov, ki krepijo zaupanje;
(v)
bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu;
(vi)
krepitvijo javne uprave in dobrega upravljanja na vseh ravneh;
(vii)
ukrepi za krepitev zmogljivosti za izboljšanje kazenskega pregona, upravljanja meja in izvajanja migracijske politike, vključno z upravljanjem migracijskih tokov;
(viii)
razvojem civilne družbe;
(ix)
izboljšanjem socialnega dialoga in krepitvijo zmogljivosti socialnih partnerjev;
(b)
podpora za gospodarski, socialni in teritorialni razvoj, z namenom pametne, trajnostne in vključujoče rasti, med drugim s/z:
(i)
doseganjem standardov Unije v gospodarstvu, vključno z delujočim tržnim gospodarstvom, ter fiskalnim in gospodarskim upravljanjem;
(ii)
gospodarskimi reformami, ki so potrebne za soočenje s konkurenčnim pritiskom in tržnimi silami v Uniji, hkrati pa prispevali k doseganju družbenih in okoljskih ciljev;
(iii)
pospeševanjem zaposlovanja in mobilnosti delovne sile, spodbujanjem ustvarjanja kakovostnih delovnih mest in razvijanjem človeškega kapitala;
(iv)
spodbujanjem socialnega in gospodarskega vključevanja, zlasti vključevanja manjšin in ogroženih skupin, med drugim invalidov, beguncev in razseljenih oseb;
(v)
spodbujanjem vključujočega in celovitega izobraževalnega sistema ter ohranjanjem kulturne dediščine;
(vi)
z razvojem fizičnega kapitala, vključno z izboljšanjem infrastrukture, in povezav z mrežami Unije in regionalnimi mrežami;
(vii)
s krepitvijo raziskav, tehnološkega razvoja in inovativnih zmogljivosti;
(c)
krepitev zmogljivosti upravičenk iz Priloge I na vseh ravneh za izpolnjevanje obveznosti, ki izvirajo iz članstva v Uniji, s podpiranjem postopnega usklajevanja s pravnim redom Unije ter njegovega sprejetja, izvajanja in uveljavljanja, vključno s pripravo na upravljanje strukturnih skladov Unije, kohezijskega sklada in evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja;
(d)
krepitev regionalnega povezovanja in teritorialnega sodelovanja, ki vključuje upravičenke iz Priloge I, države članice in po potrebi tretje države v okviru Uredbe (EU) št. 232/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (10).
2. Napredek pri doseganju posebnih ciljev iz odstavka 1 se spremlja in ocenjuje na podlagi vnaprej določenih, jasnih in preglednih ter merljivih kazalnikov, ki so po potrebi prilagojeni posamezni državi in med drugim zadevajo:
(a)
napredek na področju krepitve demokracije, pravne države ter neodvisnega in učinkovitega pravnega sistema, spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin in ranljivih skupin, krepitve temeljnih svoboščin, enakosti spolov in pravic žensk, boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter sprave, dobrih sosedskih odnosov in vračanja beguncev, zlasti pri doseganju rezultatov na teh področjih;
(b)
napredek pri družbeno-gospodarskih in fiskalnih reformah ter pri odpravljanju strukturnih in makroekonomskih neravnotežij; trdnost in učinkovitost strategij družbenega in gospodarskega razvoja, napredovanje k pametni, trajnostni in vključujoči rasti ter uvajanje vključujočega in celovitega izobraževanja, kakovostnega usposabljanja in zaposlovanja, tudi z javnimi naložbami, ki jih podpira IPA II; napredek pri ustvarjanju spodbudnega poslovnega okolja;
(c)
napredek pri usklajevanju zakonodaje s pravni redom Unije, vključno z rezultati njenega izvajanja; napredek pri institucionalni reformi v zvezi z Unijo, vključno s prehodom na posredno upravljanje pomoči, zagotovljene na podlagi te uredbe;
(d)
napredek pri vzpostavljanju in krepitvi dobrega upravljanja, upravnih in institucionalnih zmogljivosti ter absorpcijsko sposobnostjo na vseh ravneh, vključno z ustreznimi človeškimi viri, potrebnimi za sprejetje in uveljavljanje zakonodaje, povezane s pravnim redom Unije;
(e)
pobude za regionalno in teritorialno sodelovanje ter razvoj trgovinskih tokov.
3. Kazalniki iz odstavka 2 se uporabljajo za spremljanje, ocenjevanje in pregledovanje uspešnosti, kakor je ustrezno. Izhodišče za ocenjevanje rezultatov pomoči v okviru IPA II so letna poročila Komisije iz člena 4. Ustrezni kazalniki uspešnosti so opredeljeni in navedeni v strateških dokumentih in programih iz člena 6 oziroma 7, določijo pa se tako, da je mogoče objektivno ocenjevati napredek v določenih obdobjih, po potrebi pa tudi po posameznih programih.
Člen 3
Področja politike
1. Pomoč na podlagi te uredbe v glavnem zadeva naslednja področja politike:
(a)
reforme v pripravah na članstvo v Uniji in s tem povezana vzpostavitev institucij in krepitev zmogljivosti;
(b)
družbeno-gospodarski in regionalni razvoj;
(c)
zaposlovanje, socialne politike, izobraževanje, spodbujanje enakosti spolov in razvoj človeških virov;
(d)
kmetijstvo in razvoj podeželja;
(e)
regionalno in teritorialno sodelovanje.
2. Pomoč v okviru vseh področij politike iz odstavka 1 tega člena služi kot podpora upravičenkam iz Priloge I pri doseganju splošnih in posebnih ciljev iz členov 1 in 2, zlasti z reformami politike, približevanjem zakonodaje, krepitvijo zmogljivosti in naložbami.
Posebno pozornost se po potrebi nameni dobremu upravljanju, pravni državi ter boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu.
3. Pomoč v okviru področij politike iz točk od (b) do (e) odstavka 1 lahko vključuje financiranje tistih vrst dejavnosti, ki so določene v Uredbi (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (11), Uredbi (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12), Uredbi (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (13), Uredbi (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (14) ter Uredbi (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (15).
4. S pomočjo v okviru področja politike iz točke (e) odstavka 1 se lahko financirajo zlasti večdržavni ali horizontalni ukrepi, pa tudi čezmejni, transnacionalni in medregionalni ukrepi sodelovanja.
Člen 4
Okvir pomoči
1. Pomoč na podlagi te uredbe se zagotovi v skladu z okvirom politike širitve, ki sta ga opredelila Evropski Svet in Svet, ter ob ustreznem upoštevanju sporočila o strategiji širitve in poročil o napredku iz letnega širitvenega paketa Komisije ter ustreznih resolucij Evropskega parlamenta. Komisija zagotovi skladnost med pomočjo in okvirom politike širitve.
2. Pomoč je ciljno usmerjena in prilagojena razmeram v posameznih upravičenkah iz Priloge I, pri čemer se upošteva, kaj vse morajo posamezne upravičenke še storiti, da bi izpolnile merila za članstvo, in kakšne so njihove zmogljivosti. Pomoč se razlikuje po obsegu in intenzivnosti glede na potrebe, zavezanost reformam in napredek pri izvajanju teh reform. Glavni namen je pomagati upravičenkam iz Priloge I pri načrtovanju in izvajanju sektorskih reform. Sektorske politike in strategije morajo biti celovite in prispevati k doseganju posebnih ciljev iz člena 2(1).
3. Tematske prednostne naloge pri zagotavljanju pomoči glede na potrebe in zmogljivosti upravičenk iz Priloge I so v skladu s posebinimi cilji iz člena 2(1) navedene v Prilogi II. Posamezna tematska prednostna naloga lahko prispeva k doseganju več posebnih ciljev.
4. V skladu s posebnim ciljem iz točke (d) člena 2(1) je pomoč namenjena za podporo čezmejnemu sodelovanju, tako med upravičenkami iz Priloge I kot tudi med njimi in državami članicami ali državami v okviru evropskega instrumenta sosedstva, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 232/2014, da bi spodbujali dobre sosedske odnose, povezovanje z Unijo in družbeno-gospodarski razvoj. Tematske prednostne naloge pri zagotavljanju pomoči za teritorialno sodelovanje so določene v Prilogi III.
Člen 5
Skladnost, usklajenost in dopolnjevanje
1. Finančna pomoč na podlagi te uredbe je skladna s politikami Unije. Je v skladu s sporazumi, ki jih je Unija sklenila z upravičenkami iz Priloge I, upoštevane pa so tudi obveznosti iz večstranskih sporazumov, katerih pogodbenica je Unija.
2. Komisija skupaj z državami članicami prispeva k izvajanju zavez Unije, usmerjenih k večji preglednosti in odgovornosti pri zagotavljanju pomoči, vključno z javno objavo informacij o obsegu in dodeljevanju pomoči ter zagotavljanjem, da so podatki mednarodno primerljivi, lahko dostopni, na voljo drugim in objavljeni.
3. Komisija, države članice in Evropska investicijska banka (EIB) si skupaj prizadevajo zagotoviti usklajenost in preprečiti podvajanje med pomočjo, ki se zagotavlja na podlagi te uredbe, in drugo pomočjo, ki jo zagotavljajo Unija, države članice in EIB, med drugim tudi na rednih skupnih sestankih, ki so namenjeni usklajevanju pomoči.
4. Komisija, države članice in EIB zagotovijo usklajevanje svojih programov za pomoč v skladu z uveljavljenimi načeli za krepitev operativnega usklajevanja na področju zunanje pomoči ter za uskladitev politik in postopkov, zlasti mednarodnih načel o učinkovitosti pomoči, da se povečata uspešnost in učinkovitost pri zagotavljanju pomoči in prepreči dvojno financiranje. Usklajevanje vključuje redna posvetovanja in pogoste izmenjave informacij v različnih fazah cikla pomoči, zlasti na terenu, in je ključno za proces načrtovanja programov v državah članicah in Uniji.
5. Da se povečata uspešnost in učinkovitost pri zagotavljanju pomoči ter prepreči dvojno financiranje, Komisija skupaj z državami članicami sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev boljšega usklajevanja in dopolnjevanja z večstranskimi in regionalnimi organizacijami ter subjekti, kot so mednarodne finančne institucije, agencije Združenih narodov, skladi in programi ter donatorji, ki niso iz Unije.
6. Komisija pri pripravi, izvajanju in spremljanju pomoči na podlagi te uredbe načeloma ukrepa v partnerstvu z upravičenkami iz Priloge I. Partnerstvo po potrebi vključuje pristojne nacionalne in lokalne organe ter organizacije civilne družbe. Komisija spodbuja usklajevanje med zadevnimi zainteresiranimi stranmi.
Povečajo se zmogljivosti organizacij civilne družbe, po potrebi tudi kot neposrednih prejemnic pomoči.
NASLOV II
STRATEŠKO NAČRTOVANJE
Člen 6
Strateški dokumenti
1. Pomoč na podlagi te uredbe se zagotovi na podlagi državnih ali večdržavnih okvirnih strateških dokumentov (v nadaljnjem besedilu: strateški dokumenti), ki jih za čas trajanja večletnega finančnega okvira za obdobje od 2014 do 2020 Unije pripravi Komisija v partnerstvu z upravičenkami iz Priloge I.
2. V strateških dokumentih so opredeljeni prednostni ukrepi za doseganje ciljev na zadevnih področjih politike iz člena 3, za katere se na podlagi te uredbe zagotovi podpora v skladu s splošnimi in posebnimi cilji iz člena 1 oziroma 2. Strateški dokumenti se sprejmejo v skladu z okvirom za pomoč iz člena 4 in ob ustreznem upoštevanju zadevnih nacionalnih strategij.
3. Strateški dokumenti vključujejo okvirno dodelitev sredstev Unije po področjih politike, po potrebi razčlenjenih po letih, in omogočajo odzivanje na prihodnje potrebe, brez poseganja v možnost združevanja pomoči na različnih področjih politike. Strateški dokumenti vključujejo kazalnike za ocenjevanje napredka v zvezi z uresničitvijo ciljev, ki so določeni v njih.
4. Komisija vsako leto oceni izvajanje strateških dokumentov in njihovo nadaljnjo ustreznost glede na razvoj političnega okvira iz člena 4. Komisija seznani odbor iz člena 13(1) z rezultati tega ocenjevanja in lahko predlaga revizije strateških dokumentov iz tega člena in/ali programov in ukrepov iz člena 7(1), kot je ustrezno. Opravi se tudi vmesni pregled in po potrebi revizija navedenih strateških dokumentov.
5. Komisija sprejme strateške dokumente iz tega člena in z njimi povezane revizije v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(3) Uredbe (EU) št. 236/2014.
NASLOV III
IZVAJANJE
Člen 7
Načrtovanje programov
1. Pomoč Unije na podlagi te uredbe se izvaja neposredno, posredno ali z deljenim upravljanjem s programi in ukrepi iz členov 2 in 3 Uredbe (EU) št. 236/2014 ter v skladu s posebnimi pravili, ki določajo enotne pogoje za izvajanje te uredbe, zlasti v zvezi s strukturami in postopki upravljanja, ki jih Komisija sprejme v skladu s členom 13 te uredbe. Izvajanje praviloma poteka v obliki letnih ali večletnih programov, ki veljajo za eno ali več držav, pa tudi čezmejnih programov sodelovanja, ki so vzpostavljeni v skladu z strateškimi dokumenti iz člena 6 ter so jih oblikovale zadevne upravičenke iz Priloge I k tej uredbi in/ali Komisija, kot je ustrezno.
2. Pri vsakršnem načrtovanju ali pregledu programov, ki se izvede po objavi poročila o vmesnem pregledu iz člena 17 Uredbe (EU) št. 236/2014 (v nadaljnjem besedilu: poročilo o vmesnem pregledu), se upoštevajo rezultati, ugotovitve in zaključki iz tega poročila.
Člen 8
Okvirni in dopolnilni sporazumi
1. Komisija in zadevne upravičenke iz Priloge I sklenejo okvirne sporazume o izvajanju pomoči.
2. Dopolnilni sporazumi v zvezi z izvajanjem pomoči se lahko po potrebi sklenejo med Komisijo in zadevnimi upravičenkami iz Priloge I ali njihovimi organi izvajanja.
Člen 9
Določbe o povezovanju med instrumenti
1. Komisija se lahko v ustrezno utemeljenih okoliščinah ter za zagotovitev usklajenosti in učinkovitosti financiranja Unije ali za spodbujanje regionalnega sodelovanja odloči, da razširi upravičenost programov in ukrepov iz člena 7(1) na države, teritorije in regije, ki sicer ne bi bili upravičeni do financiranja v skladu s členom 1, kadar ima program ali ukrep, ki naj bi se izvedel, globalni, regionalni ali čezmejni pomen.
2. Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) prispeva k programom ali ukrepom, vzpostavljenim na podlagi te uredbe, za čezmejno sodelovanje med upravičenkami iz Priloge I in državami članicami. Znesek prispevka iz ESRR se določi na podlagi člena 4 Uredbe (EU) št. 1299/2013. Za uporabo tega prispevka se uporablja ta uredba.
3. Kadar je ustrezno, lahko IPA II prispeva k programom ali ukrepom transnacionalnega in medregionalnega sodelovanja, ki so vzpostavljeni in se izvajajo na podlagi Uredbe (EU) št. 1299/2013 ter v katerih sodelujejo upravičenke iz Priloge I k tej uredbi.
4. Kadar je ustrezno, lahko IPA II prispeva k programom ali ukrepom čezmejnega sodelovanja, ki so vzpostavljeni in se izvajajo na podlagi Uredbe (EU) št. 232/2014 ter v katerih sodelujejo upravičenke iz Priloge I k tej uredbi.
5. Kadar je ustrezno, lahko IPA II prispeva k programom ali ukrepom, ki so vzpostavljeni kot del makroregionalne strategije in v katerih sodelujejo upravičenke iz Priloge I.
NASLOV IV
KONČNE DOLOČBE
Člen 10
Prenos pooblastila
Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 11 v zvezi s spremembami Priloge II k tej uredbi. Po objavi poročila o vmesnem pregledu, in na podlagi priporočil iz tega poročila Komisija do 31. marca 2018 sprejme delegirani akt za spremembo Priloge II k tej uredbi.
Člen 11
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 10 se prenese na Komisijo do 31. decembra 2020.
3. Pooblastilo iz člena 10 lahko kadarkoli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu členom 10, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 12
Sprejetje nadaljnjih izvedbenih pravil
Poleg pravil, določenih v Uredbi (EU) št. 236/2014, se v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(3) Uredbe (EU) št. 236/2014 sprejmejo posebna pravila, ki določajo enotne pogoje za izvajanje te uredbe.
Člen 13
Postopek v odboru
1. Ustanovi se Odbor za instrument za predpristopno pomoč (v nadaljnjem besedilu: Odbor IPA II), ki ga sestavljajo predstavniki držav članic, predseduje pa mu predstavnik Komisije. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Odbor IPA II Komisiji pomaga pri vseh področjih politike iz člena 3. Odbor IPA II je pristojen za pravne akte in obveznosti iz Uredbe (ES) št. 1085/2006 ter za izvajanje člena 3 Uredbe (ES) št. 389/2006.
Člen 14
Nagrada za uspešnost
1. V strateških dokumentih iz člena 6 se določi, da mora biti za nagrajevanje posameznih upravičenk iz Priloge I zagotovljen ustrezen znesek pomoči, in sicer za:
(a)
poseben napredek pri izpolnjevanju meril za članstvo in/ali
(b)
učinkovito izvajanje predpristopne pomoči, pri čemer se dosežejo posebno dobri rezultati glede posebnih ciljev, določenih v zadevnem strateškem dokumentu.
2. Če doseženi napredek in/ali rezultati upravičenk iz Priloge I ostajajo občutno pod dogovorjenimi ravnmi, določenimi v strateških dokumentih, Komisija sorazmerno prilagodi dodelitve v skladu s postopkom pregleda iz člena 16(3) Uredbe (EU) št. 236/2014.
3. V ta namen se rezervira ustrezen znesek za nagrade iz odstavka 1 tega člena, ki se dodeli na podlagi ocene rezultatov in napredka po obdobju več let, vendar najpozneje leta 2017 oziroma leta 2020. Pri tem se upoštevajo kazalniki uspešnosti, kot so navedeni v členu 2(2) in natančneje opredeljeni v strateških dokumentih.
4. Pri okvirni dodelitvi sredstev Unije, določeni v strateških dokumentih iz člena 6, se upošteva možnost dodelitve ustreznih dodatnih sredstev na podlagi rezultatov in/ali napredka.
Člen 15
Finančna sredstva
1. Finančna sredstva za izvajanje te uredbe za obdobje od 2014 do 2020 znašajo 11 698 668 000 EUR v tekočih cenah. Do 4 % finančnih sredstev se dodelijo programom za čezmejno sodelovanje med upravičenkami iz Priloge I in državami članicami v skladu z njihovimi potrebami in prednostnimi nalogami.
2. Evropski parlament in Svet odobrita letne odobritve v okviru omejitev iz večletnega finančnega okvira za obdobje od 2014 do 2020.
3. V skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (16), je iz različnih instrumentov za financiranje zunanjega delovanja, in sicer iz instrumenta razvojnega sodelovanja, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 233/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (17), evropskega instrumenta sosedstva, IPA II in instrumenta partnerstva, vzpostavljenega z Uredbo (EU) št. 234/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (18) dodeljen okvirni znesek 1 680 000 000 EUR za ukrepe v zvezi z učno mobilnostjo v partnerske države ali iz njih, v smislu Uredbe (EU) št. 1288/2013, ter za sodelovanje in dialog o politikah z organi, institucijami in organizacijami iz teh držav. Za uporabo navedenih sredstev se uporablja Uredba (EU) št. 1288/2013.
Sredstva so na voljo v obliki dveh večletnih dodelitev, ki bosta zajemali prva štiri oziroma preostala tri leta. Dodelitev teh sredstev se odraža v načrtovanju večletnih okvirnih programov, predvidenih s to uredbo, v skladu z opredeljenimi potrebami in prednostnimi nalogami zadevnih držav. Dodelitvi se lahko v primeru nepredvidenih okoliščin večjih razsežnosti ali pomembnih političnih sprememb revidirata v skladu s prednostnimi nalogami za zunanje delovanje Unije.
Člen 16
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 11. marca 2014