PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. dubna 2014
o identifikaci technických specifikací IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek
(oznámeno pod číslem C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 ze dne 25. října 2012 o evropské normalizaci, změně směrnic Rady 89/686/EHS a 93/15/EHS a směrnic Evropského parlamentu a Rady 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES a 2009/105/ES, a kterým se ruší rozhodnutí Rady 87/95/EHS a rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1673/2006/ES (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 tohoto nařízení,
po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Normalizace sehrává důležitou úlohu v podpoře strategie Evropa 2020, jak je uvedeno ve sdělení Komise s názvem „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (2). Několik stěžejních iniciativ strategie Evropa 2020 zdůrazňuje význam dobrovolné normalizace na trzích výrobků nebo služeb, aby byla zajištěna slučitelnost a interoperabilita výrobků a služeb, podpořen technologický rozvoj a inovace.
(2)
Produkty normalizace se v digitální společnosti stávají nepostradatelné pro zajištění interoperability mezi zařízeními, aplikacemi, úložišti dat, službami a sítěmi. Sdělení Komise s názvem „Strategická vize pro evropské normy - další kroky v posílení a urychlení udržitelného růstu evropského hospodářství do roku 2020“ (3) uznává zvláštní povahu normalizace IKT v situaci, kdy řešení, aplikace a služby IKT často vytvářejí fóra a konsorcia na celosvětové úrovni, která působí jako vedoucí organizace v oblasti tvorby norem IKT.
(3)
Nařízení (EU) č. 1025/2012 se zaměřuje na modernizaci a zlepšení evropského normalizačního rámce. Vytváří systém, s jehož pomocí může Komise rozhodnout o určení nejvýznamnějších a nejšíře uplatňovaných technických specifikací IKT vydávaných jinými organizacemi, než jsou evropské, mezinárodní nebo vnitrostátní normalizační organizace. Možnost využití úplného rozsahu technických specifikací IKT při nákupu hardwaru, softwaru a IT služeb umožní interoperabilitu, pomůže orgánům veřejné správy vyhnout se patovým situacím a podpoří hospodářskou soutěž v oblasti dodávání interoperabilních řešení IKT.
(4)
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, musí odpovídat požadavkům podle přílohy II nařízení (EU) č. 1025/2012. Soulad s těmito požadavky veřejným orgánům zaručuje, že technické specifikace IKT jsou vytvořeny v souladu se zásadami otevřenosti, spravedlnosti, objektivity a nediskriminace uznávanými Světovou obchodní organizací (WTO) v oblasti normalizace.
(5)
Rozhodnutí o určení specifikací IKT se přijímá po konzultaci s Evropskou platformou pro normalizaci v oblasti IKT složenou z mnoha zúčastněných stran zřízenou rozhodnutím Komise 2011/C 349/04 (4), která je doplněna dalšími formami konzultací s odvětvovými odborníky.
(6)
Dne 17. října 2013 Evropská platforma pro normalizaci v oblasti IKT složená z mnoha zúčastněných stran vyhodnotila první soubor šesti technických specifikací IKT: Internet Protocol verze 6 („IPv6“), Lightweight Directory Access Protocol verze 3 („LDAPv3“), Domain Name System Security Extensions („DNSSEC“), DomainKeys Identified Mail Signatures („DKIM“), ECMAScript-402 Internationalisation Specification („ECMA-402“) a Extensible Markup Language verze 1.0 („W3C XML“). Platforma vydala kladné stanovisko k určení těchto specifikací. Šest technických specifikací bylo následně postoupeno k široké veřejné diskusi, která stanovisko platformy potvrdila.
(7)
Specifikace „IPv6“ vydaná pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) sestává ze souboru technických specifikací používaných pro široké spektrum zařízení a služeb pomocí různých souborů „žádostí o připomínky“ (RFC). Zadavatelé veřejných zakázek by měli v závislosti na kontextu a příslušné aplikaci vybírat takové RFC, které jsou potřebné pro každý produkt nebo službu, aniž by byla narušena interoperabilita. Specifikace „IPv6“ rozšiřuje počet dostupných IP adres, čímž umožňuje zvýšit počet operačních systémů, webových serverů, vyhledávačů a multimediálních stránek, které spolu úspěšně komunikují. Specifikace „IPv6“ je založena na vyspělé technologii, podporuje trvalý růst internetu a umožňuje nové internetové platformy, jako např. Internet věcí.
(8)
Specifikace „LDAPv3“ je internetový protokol vydaný pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), který slouží pro přístup k rozmístěným adresářovým službám a pracuje v souladu s modely dat a služeb X.500. Tento protokol je specifikován v řadě standardizovaných „žádostí o připomínky“ (RFC) pracovní skupiny IETF, jež jsou podrobně uvedeny v RFC 4510 až 4519, a dokáže zajistit vysokou dostupnost s replikací serverů LDAP. Většina produktů pro adresářové služby s významem pro trh podporuje protokol „LDAPv3“. Jedná se o stabilní technologii, která má schopnost zvýšit interoperabilitu, a prakticky představuje normu pro ověřování, schvalování a adresáře uživatelů a adres pro systémy IKT, která může zlepšit přístupnost a kontinuitu, zejména v případě veřejných služeb poskytovaných orgány veřejné správy.
(9)
Specifikace „DNSSEC“ byla vydána pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force) a jedná se o bezpečnostní rozšíření systému názvů domén (DNS), které zajišťuje ověření původu dat a ochranu integrity dat pro samotný systém názvů domén (DNS). Identifikace „DNSSEC“ zahrnuje soubor dokumentů, které tvoří jádro bezpečnostních rozšíření DNS potřebných pro podporu veřejných zakázek bloku „DNSSEC“. Díky specifikaci „DNSSEC“ je systém DNS vhodnější pro výměnu parametrů bezpečnostních služeb, které jsou svázány s názvy domén. Zvyšuje se tím důvěra v systém DNS (internetová služba zásadního významu) jako celek, což umožňuje jeho použití pro infrastrukturu pro ukládání, distribuci a ověřování certifikátů aplikací.
(10)
„DKIM“ je technická specifikace IKT vytvořená pracovní skupinou IETF (Internet Engineering Task Force), která umožňuje osobám, funkcím nebo organizacím vlastnícím podpisovou doménu uplatňovat určitou odpovědnost při zasílání zpráv spojením domény se zprávou. Specifikace DKIM odděluje otázku identity osoby podepisující zprávu od totožnosti domnělého autora zprávy. Uplatnění odpovědnosti je ověřeno prostřednictvím kryptografického podpisu a přímým odesláním dotazu na doménu podepisujícího pro získání příslušného veřejného klíče. Specifikace „DKIM“ se uplatňuje v několika tržních odvětvích, tj. ve finančním a bankovním odvětví, u poskytovatelů e-mailových služeb, na sociálních sítích nebo u provozovatelů internetového obchodu. Pokud by specifikaci „DKIM“ používaly veřejné orgány, představovala by základní úroveň důvěryhodnosti původu sdělení, čímž by se zlepšila interoperabilita mezi zasílajícími a přijímajícími organizacemi.
(11)
Specifikace „ECMA-402“ vytvořená organizací Ecma International je všeobecný víceúčelový programovací jazyk popisovaný několika specifikacemi, které odpovídají jazykovědným a kulturním zvyklostem v různých jazycích a zemích. ECMAScript je široce používaný programovací jazyk na internetu, rovněž v Evropě. Jeho používání je velmi rozšířené, pokrývá webové klientské aplikace jako webové prohlížeče nebo serverové aplikace jako elektronické bankovnictví, e-mailové servery, nebo dokonce počítačové hry, a je také důležitým programovacím jazykem pro World Wide Web. Mezinárodní vlastnosti jazyka ECMA-402 jsou obzvlášť důležitým rozšířením jazyka ECMAScript pro mnohojazyčné evropské prostředí. Specifikace a standardy ECMAScript účinně přispívají k lepší interoperabilitě a jsou velmi běžně zařazovány do vnitrostátních seznamů standardů a specifikací interoperability pro účely zadávání veřejných zakázek.
(12)
Specifikace „W3C XML“ vydaná konsorciem World Wide Web (W3C) je balíček příbuzných specifikací strukturalizace dat, který podporuje široce nastavitelné sdílení informačních a výpočetních zdrojů. XML verze 1.0 je dnes jedním z nejpoužívanějších formátů pro sdílení strukturovaných informací a na rozšířeních XML je založeno mnoho dalších specifikací datových formátů. Díky svému velmi rozšířenému používání jakožto formátu sdíleného lidmi i počítači, určeného pro předávání informací, je neoddělitelnou součástí většiny internetových aplikací. Zadavatelé mohou potřebovat vybírat specifikace, které odpovídají požadavkům, pro něž zadávají veřejné zakázky. Široké rozšíření XML ve světových úložištích dat a sítích zaručuje, že se jedná o klíčový formát pro celosvětovou interoperabilitu IKT mezi aplikacemi, službami a produkty v příštích desetiletích,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Technické specifikace IKT, na něž je možné odkazovat při zadávání veřejných zakázek, jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE
z dne 3. aprila 2014
o opredelitvi tehničnih specifikacij IKT, primernih za sklicevanje pri javnem naročanju
(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 2120)
(2014/188/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter zlasti člena 13(1) Uredbe,
po posvetovanju z evropsko platformo več zainteresiranih strani o standardizaciji IKT,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Standardizacija ima pomembno vlogo pri podpiranju strategije Evropa 2020, kakor je bila opredeljena v sporočilu Komisije z naslovom „Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (2). Več vodilnih pobud strategije Evropa 2020 poudarja pomen prostovoljne standardizacije na trgih proizvodov ali storitev, da se zagotovi združljivost in interoperabilnost med proizvodi in storitvami, spodbuja tehnološki razvoj in podpira inovacije.
(2)
V digitalni družbi so standardizacijski dokumenti postali nujni, da se zagotovi interoperabilnost med napravami, aplikacijami, odložišči podatkov, storitvami in omrežji. Sporočilo Komisije z naslovom „Strateška vizija za evropske standarde: za boljšo in hitrejšo trajnostno rast evropskega gospodarstva do leta 2020“ (3) priznava specifičnost standardizacije IKT, kjer rešitve, aplikacije in storitve IKT pogosto razvijajo forumi in konzorciji IKT, ki so se uveljavili kot vodilne organizacije za razvoj standardov IKT.
(3)
Cilj Uredbe (EU) št. 1025/2012 je posodobitev in izboljšanje pravnega okvira za evropsko standardizacijo. Vzpostavlja sistem, v katerem se Komisija lahko odloči opredeliti najustreznejše in najbolj razširjene tehnične specifikacije IKT, ki jih izdajajo organizacije, ki niso evropske, mednarodne ali nacionalne organizacije za standardizacijo. Možnost uporabe celotne palete tehničnih specifikacij IKT pri naročanju strojne in programske opreme ter storitev informacijske tehnologije bo omogočila interoperabilnost, pomagala preprečevati vezanost javnih uprav na ponudnika in spodbujala konkurenco pri zagotavljanju interoperabilnih rešitev IKT.
(4)
Tehnične specifikacije IKT, ki bi lahko bile primerne za sklicevanje na področju javnih naročil, morajo izpolnjevati zahteve, določene v Prilogi II k Uredbi (EU) št. 1025/2012. Izpolnjevanje teh zahtev javnim organom zagotavlja, da so tehnične specifikacije IKT oblikovane v skladu z načeli odprtosti, pravičnosti, objektivnosti in nediskriminatornosti, ki jih priznava tudi Svetovna trgovinska organizacija na področju standardizacije.
(5)
Sklep, da se opredeli specifikacije IKT, je treba sprejeti po posvetovanju z evropsko platformo več zainteresiranih strani o standardizaciji IKT, ustanovljeno s Sklepom Komisije 2011/C 349/04 (4), ki ga je treba dopolniti z drugimi oblikami posvetovanja s sektorskimi strokovnjaki.
(6)
17. oktobra 2013 je evropska platforma več zainteresiranih strani o standardizaciji IKT ocenila prvi sklop šestih tehničnih specifikacij IKT, v katerem so: internetni protokol različica 6 (IPv6), LDAPv3 (Lightweight Directory Access Protocol različica 3), DNSSEC (Domain Name System Security Extensions), DKIM (DomainKeys Identified Mail Signatures), specifikacija za internacionalizacijo ECMAScript-402 (ECMA-402) in razširljivi označevalni jezik različica 1.0 (W3C XML). Platforma je dala pozitivno mnenje glede identifikacije teh specifikacij. O teh šestih tehničnih specifikacijah je bilo naknadno izvedeno širše javno posvetovanje, ki je potrdilo mnenje platforme.
(7)
Specifikacija IPv6, ki jo je izdala delovna skupina za internetsko inženirstvo (IETF), vsebuje tehnične specifikacije, ki jih je treba uporabiti na širok nabor opreme in storitev z različnimi sklopi, v obliki priporočil RFC (Requests for Comments). Glede na kontekst in uporabo bi morali javni naročniki izbrati tista priporočila RFC, ki so potrebna za vsak proizvod ali storitev, pri čemer ne ovirajo interoperabilnosti. IPv6 razširja število razpoložljivih naslovov IP, kar omogoča uspešno interakcijo večjega števila operacijskih sistemov, spletnih strežnikov, iskalnikov in multimedijskih strani. IPv6 temelji na naprednem tehnološkem razvoju in podpira nadaljnjo rast interneta, s čimer omogoča nove internetne možnosti, kot je internet stvari.
(8)
LDAPv3 je internetni protokol, ki ga je izdala delovna skupina za internetsko inženirstvo (IETF) za dostop do porazdeljenih imeniških storitev, ki delujejo v skladu z podatkovnimi in storitvenimi modeli X.500. LDAPv3 je opredeljen v nizu standardnih priporočil RFC (Standard Track RFC) organizacije IETF, ki so podrobno opisana v RFC 4510-4519 in lahko zagotovijo visoko razpoložljivost z replikacijo strežnikov LDAP. Večina pomembnejših produktov za imeniške storitve na trgu podpira LDAPv3. To je stabilna tehnologija, ki ima potencial povečanja interoperabilnosti in predstavlja dejanski standard za avtentikacijo, avtorizacijo in uporabniške oziroma naslovne imenike za sisteme IKT, ki lahko zagotovijo boljšo dostopnost in neprekinjenost delovanja, zlasti za javne storitve, ki jih zagotavljajo javne uprave.
(9)
DNSSEC je izdala delovna skupina za internetsko inženirstvo (IETF), gre pa za varnostno razširitev sistema domenskih imen (DNS), ki zagotavlja avtentikacijo izvora podatkov in zaščito celovitosti podatkov samemu sistemu domenskih imen (DNS). Identifikacija DNSSEC obsega sklop dokumentov, ki tvorijo jedro varnostnih razširitev DNS, ki so potrebne za podpiranje javnega naročanja iz sklopa DNSSEC. DNSSEC omogoča DNS boljšo izmenjavo parametrov varnostnih storitev, povezanih z domenskimi imeni. To krepi zaupanje v DNS (nujno potrebno in temeljno internetno storitev) kot celoto in tako dovoljuje njegovo uporabo za infrastrukturo aplikacij za shranjevanje, distribucijo in verifikacijo potrdil.
(10)
DKIM je tehnična specifikacija IKT, ki jo je razvila delovna skupina za internetsko inženirstvo (IETF), in dovoljuje osebi, vlogi ali organizaciji, ki je lastnik domene za podpisovanje, da prevzame del odgovornosti za sporočila, tako da poveže domeno s sporočilom. DKIM ločuje vprašanje identitete podpisnika sporočila od domnevnega avtorja sporočila. Uveljavljanje odgovornosti se potrjuje s kriptografskim podpisom in z neposredno poizvedbo domene podpisnika za pridobitev ustreznega javnega ključa. DKIM se uporablja v več tržnih sektorjih, tj. finančni in bančni sektor, ponudniki elektronske pošte, družabna omrežja ali ponudniki internetnega trgovanja. Če bi ga uporabljali javni organi, bi DKIM vzpostavil osnovno raven zaupanja v izvor sporočil, kar bi izboljšalo interoperabilnost med organizacijami pošiljateljicami in prejemnicami.
(11)
ECMA-402, ki ga je razvila Ecma International, je splošen večnamenski programski jezik, opisan v več specifikacijah, prilagojenih jezikovnim in kulturnim konvencijam, ki so v uporabi v različnih človeških jezikih in državah. ECMAScript je široko uporabljan programski jezik na spletu, tudi v Evropi. Njegova uporaba je zelo razširjena in zajema aplikacije na osnovi spletnega odjemalca, kot so spletni brskalniki, ali aplikacije na osnovi strežnika, kot so elektronsko bančništvo, strežniki za elektronsko pošto ali celo računalniške igre, in je tudi pomemben programski jezik, ki se uporablja za svetovni splet. Internacionalizacijske funkcije, ki jih ponuja ECMA-402, so še posebej pomembna izboljšava jezika ECMAScript za večjezično evropsko okolje. Specifikacije in standardi ECMAScript učinkovito prispevajo k boljši interoperabilnosti in so zelo pogosto vključeni na nacionalne sezname standardov in specifikacij za interoperabilnost za namene javnega naročanja.
(12)
W3C XML, ki ga je izdal Konzorcij za svetovni splet (W3C), je paket sorodnih specifikacij za strukturiranje podatkov, ki spodbuja zelo nadgradljivo izmenjavo informacij in računalniških virov. XML različica 1.0 je danes eden najbolj razširjenih formatov za izmenjavo strukturiranih informacij in številne druge specifikacije formatov podatkov gradijo na razširitvah XML. Zaradi svoje razširjene uporabe, ki obsega posredovanje podatkov tako med osebami kot tudi med računalniki, je neločljiva sestavina večine uporabe interneta. Naročniki bi morali izbrati specifikacije, ki ustrezajo zahtevam, za katere bodo naročali. Zaradi široke uveljavljenosti v svetovnih podatkovnih shrambah in omrežjih bo XML v prihodnjih desetletjih ključni format za globalno interoperabilnost IKT med aplikacijami, storitvami in produkti -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Tehnične specifikacije IKT, primerne za sklicevanje v javnem naročanju, so določene v Prilogi.
Člen 2
Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 3. aprila 2014