ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 445/2014/EU
ze dne 16. dubna 2014
o zavedení akce Unie ve prospěch Evropských hlavních měst kultury pro roky 2020 až 2033 a o zrušení rozhodnutí č. 1622/2006/ES
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 167 odst. 5 první odrážku této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanoviska Výboru regionů (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Smlouva o fungování Evropské unie má za cíl vytvářet stále užší svazek mezi národy Evropy, přičemž ukládá Unii, aby mimo jiné přispívala k rozkvětu kultur členských států a respektovala přitom jejich národní a regionální různorodost a zároveň zdůrazňovala společné kulturní dědictví. V tomto ohledu Unie v případě potřeby podporuje a doplňuje činnost členských států v oblasti zlepšování znalostí a šíření kultury a dějin evropských národů.
(2)
Ve sdělení Komise ze dne 10. května 2007 o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě, schváleném Radou v usnesení ze dne 16. listopadu 2007 (3) a Evropským parlamentem v usnesení ze dne 10. dubna 2008 (4), se stanoví cíle pro budoucí činnosti Unie v oblasti kultury. Tyto činnosti by měly podporovat kulturní rozmanitost a mezikulturní dialog, kulturu jako katalyzátor tvořivosti v rámci strategie pro růst a zaměstnanost a kulturu jako zásadní prvek mezinárodních vztahů Unie.
(3)
Úmluva Unesco o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů, která vstoupila v platnost dne 18. března 2007 a jejíž je Unie smluvní stranou, si klade za cíl chránit a podporovat kulturní rozmanitost, stimulovat interkulturalitu a zvyšovat povědomí o hodnotě kulturní rozmanitosti na místní, národní i mezinárodní úrovni.
(4)
Rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1622/2006/ES (5) byla zavedena akce na podporu projektu Evropské hlavní město kultury pro roky 2007 až 2019.
(5)
Z hodnocení Evropských hlavních měst kultury, jakož i z veřejné konzultace o budoucnosti této akce po roce 2019 vyplynulo, že se postupně stala jednou z nejambicióznějších kulturních iniciativ v Evropě a patří k těm, které evropští občané nejvíce oceňují. Pro období 2020-2033 by tedy měla být zavedena nová akce.
(6)
Kromě původních cílů Evropských hlavních měst kultury, jimiž bylo vyzdvihnout bohatství, rozmanitost a společné rysy evropských kultur a podpořit větší vzájemné porozumění mezi evropskými občany, města, která jsou držiteli titulu Evropské hlavní město kultury (dále jen „titul“), díky využití pákového efektu titulu postupně rovněž přidala nový rozměr stimulace obecnějšího rozvoje města v souladu se svými příslušnými strategiemi a prioritami.
(7)
Cíle akce zavedené tímto rozhodnutím by měly být plně v souladu s cíli programu Kreativní Evropa zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1295/2013 (6), který je zaměřen na ochranu, rozvoj a podporu evropské kulturní a jazykové rozmanitosti, podporu evropského kulturního dědictví a posílení konkurenceschopnosti evropských kulturních a kreativních odvětví, zejména audiovizuálního odvětví, s cílem prosazovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Dosažení těchto cílů by rovněž mělo napomáhat posílení pocitu příslušnosti ke společnému kulturnímu prostoru a podněcovat mezikulturní dialog a vzájemné porozumění.
(8)
Pro dosažení těchto cílů je důležité, aby města, jež jsou držiteli titulu, usilovala o vytvoření vazeb mezi svými kulturními a kreativními odvětvími na jedné straně a odvětvími, jako je vzdělávání, výzkum, životní prostředí, rozvoj měst nebo kulturní cestovní ruch, na straně druhé. Minulé zkušenosti zejména ukázaly, že Evropská hlavní města kultury mají potenciál podnítit místní rozvoj a kulturní cestovní ruch, jak zdůrazňuje Komise ve sdělení ze dne 30. června 2010 nazvaném „Evropa jako přední světová destinace cestovního ruchu - nový politický rámec pro evropský cestovní ruch“, které Rada uvítala v závěrech ze dne 12. října 2010 a Evropský parlament potvrdil v usnesení ze dne 27. září 2011 (7).
(9)
Je rovněž důležité, aby města, jež jsou držiteli titulu, usilovala o prosazování sociálního začlenění a rovných příležitostí a učinila vše pro to, aby byly všechny složky občanské společnosti v co nejširší možné míře zapojeny do přípravy a realizace kulturního programu se zvláštní pozorností zaměřenou na mladé lidi a marginalizované a znevýhodněné skupiny.
(10)
Z hodnocení a veřejné konzultace rovněž přesvědčivě vyplynulo, že jsou-li Evropská hlavní města kultury pečlivě naplánována, mají řadu potenciálních výhod. V prvé řadě zůstávají kulturní iniciativou, nicméně mohou mít i významné sociální a hospodářské přínosy, zejména pokud jsou začleněny do strategie dlouhodobého rozvoje kultury pro dotčené město.
(11)
Akce „Evropská hlavní města kultury“ je rovněž velkou výzvou. Připravit program kulturních činností na celý rok je náročné a některá města držící titul dokázala potenciálu využít úspěšněji než jiná. Z toho důvodu by tato akce měla být posílena tak, aby pomáhala městům co nejvíce titulu využít.
(12)
Titul by nadále měl být vyhrazen městům, nehledě na jejich velikost, avšak ve snaze oslovit širší veřejnost a zvýšit účinek akce by dotčená města rovněž měla nadále mít možnost zapojit i okolní oblast.
(13)
Základem pro udělení titulu by i nadále měl být zvlášť vytvořený kulturní program, který by měl mít výrazný evropský rozměr. Tento kulturní program by měl být rovněž součástí dlouhodobé strategie s udržitelným dopadem na místní hospodářský, kulturní a společenský rozvoj.
(14)
Ukázalo se, že dvoufázové výběrové řízení na základě chronologického seznamu členských států, zajišťované porotou složenou z nezávislých odborníků, je spravedlivé a transparentní. Městům zařazeným do užšího výběru umožnilo doplnit přihlášky na základě odborných stanovisek, která obdržela od uvedené poroty, a zajistilo rovnoměrné rozložení titulů mezi všechny členské státy. Obměna odborníků by dále měla probíhat postupně, aby byla zajištěna kontinuita akce Evropská města kultury a předešlo se ztrátě zkušeností a know-how, k níž by došlo, pokud by všichni odborníci byli nahrazeni současně.
(15)
Odborné znalosti jednotlivých členských států by měly zůstat zajištěny tím, že by příslušné členské státy měly mít možnost jmenovat do poroty provádějící výběr a monitorování až dva poradce.
16)
Měla by být jednoznačněji stanovena kritéria pro výběr, aby kandidátským městům poskytovala přesnější vodítko, pokud jde o cíle a požadavky, které musí pro získání titulu splnit. Uvedená kritéria by měla být také snadněji měřitelná, aby se o ně porota mohla při výběru a monitorování měst opírat. V této souvislosti by se měla zvláštní pozornost zaměřit zejména na plány pro následné činnosti, jež kandidátská města připravila jako součást dlouhodobé strategie v oblasti kulturní politiky a jež mohou mít udržitelný kulturní, hospodářský a společenský dopad.
(17)
Kandidátská města by měla případně prozkoumat, zda je možné využít finanční podporu z programů a fondů Unie.
(18)
Přípravná fáze mezi jmenováním města a vlastním rokem titulu má zásadní význam pro úspěch akce „Evropská hlavní města kultury“. Mezi zúčastněnými stranami panuje široká shoda v tom, že doprovodná opatření zavedená rozhodnutím č. 1622/2006/ES byla pro dotčená města velmi užitečná. Na uvedených opatřeních by se mělo dále pracovat, zejména prostřednictvím častějších setkání za účelem monitorování a návštěv měst ze strany odborníků působících v porotě a prostřednictvím ještě intenzivnější výměny zkušeností mezi městy, jež jsou bývalými, současnými a budoucími držiteli titulu, i kandidátskými městy. Jmenovaná města by mohla rovněž navazovat další vztahy s jinými městy, jež jsou držiteli titulu.
(19)
Cena Meliny Mercouriové zřízená rozhodnutím č. 1622/2006/ES získala velkou symbolickou hodnotu, jež značně přesahuje skutečnou výši ceny udělované Komisí. Ve snaze zajistit, aby jmenovaná města plnila své závazky, by však podmínky pro vyplacení peněžité ceny měly být zpřísněny a vyjasněny.
(20)
Je důležité, aby dotčená města ve všech svých komunikačních materiálech jasně uváděla, že akce zavedená tímto rozhodnutím je akcí Unie.
(21)
Hodnocení bývalých evropských hlavních měst kultury, která provedla Komise na základě údajů shromážděných na místní úrovni, nemohou poskytnout primární údaje o vlivu titulu. Klíčovou úlohu v procesu hodnocení by proto měla hrát sama města.
(22)
V minulosti získané zkušenosti ukázaly, že účast kandidátských zemí může těmto zemím pomoci přiblížit se Unii zdůrazněním společných aspektů evropských kultur. Akce zavedená tímto rozhodnutím by proto měla být po roce 2019 otevřena účasti kandidátských zemí a potenciálních kandidátů.
(23)
V období upraveném tímto rozhodnutím, tedy v letech 2020 až 2033, by však z důvodu spravedlivého přístupu k městům v členských státech mělo být městům z kandidátských zemí a potenciálních kandidátů umožněno zúčastnit se pouze jedné soutěže o titul. Obdobně z důvodů spravedlnosti vůči členským státům by každá kandidátská země nebo každý potenciální kandidát měli mít možnost stát se v uvedeném období držitelem titulu pouze jednou.
(24)
Rozhodnutí č. 1622/2006/ES by mělo být zrušeno. Jeho ustanovení by se však měla nadále použít pro všechna města, která již byla jmenována nebo jsou ve fázi jmenování až do roku 2019.
(25)
Jelikož cílů tohoto rozhodnutí, totiž zajistit a podporovat rozmanitost kultur v Evropě, zdůraznit jimi sdílené společné rysy a podpořit přínos kultury k dlouhodobému rozvoji měst, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, zejména z důvodu potřeby společných, jasných a transparentních kritérií a postupů pro výběr a monitorování a důkladné koordinace mezi členskými státy, ale spíše jich, z důvodu rozsahu a očekávaných účinků akce, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto rozhodnutí rámec toho, co je nezbytné k dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Zavedení akce
Pro roky 2020 až 2033 se zavádí akce Unie nazvaná „Evropská hlavní města kultury“ (dále jen „akce“).
Článek 2
Cíle
1. Obecné cíle akce jsou tyto:
a)
zabezpečit a podpořit rozmanitost kultur v Evropě, vyzdvihnout jejich společné rysy a posílit u občanů pocit příslušnosti ke společnému kulturnímu prostoru;
b)
podpořit přínos kultury k dlouhodobému rozvoji měst v souladu s jejich příslušnými strategiemi a prioritami.
2. Specifické cíle akce jsou tyto:
a)
zvětšit rozsah, rozmanitost a evropský rozměr kulturní nabídky ve městech, mimo jiné prostřednictvím nadnárodní spolupráce;
b)
rozšiřovat přístup ke kultuře a účast na ní;
c)
posilovat možnosti odvětví kultury a jeho vazby na jiná odvětví;
d)
prostřednictvím kultury pozdvihnout mezinárodní profil měst.
Článek 3
Přístup k akci
1. O titul se mohou ucházet města, přičemž mohou zapojit i své okolní oblasti.
2. Počet měst, jež jsou držiteli titulu pro daný rok (dále jen „rok platnosti titulu“), nepřekročí tři.
Titul je udělen v každém roce nejvýše jednomu městu v každém ze dvou členských států uvedených v časovém rozvrhu stanoveném v příloze (dále jen „časový rozvrh“) a v příslušných letech i jednomu městu v kandidátské zemi nebo v potenciálním kandidátovi, nebo jednomu městu v zemi, která přistoupí k Unii za okolností uvedených v odstavci 5.
3. Města v členských státech mají nárok stát se držiteli titulu na dobu jednoho roku v souladu s pořadím členských států, jež je uvedeno v časovém rozvrhu.
4. V rámci otevřeného výběrového řízení organizovaného každé tři roky podle časového rozvrhu se o titul na dobu jednoho roku mohou ucházet města v kandidátských zemích a v potenciálních kandidátech, kteří se ke dni zveřejnění výzvy k podávání přihlášek uvedené v čl. 10 odst. 2 účastní programu Kreativní Evropa nebo následných programů Unie na podporu kultury.
Města v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech se mohou během období let 2020 až 2033 účastnit pouze jednoho výběrového řízení.
Každá kandidátská země nebo potenciální kandidát se mohou během období let 2020 až 2033 stát držitelem titulu pouze jednou.
5. Přistoupí-li země k Unii po 4. květnu 2014, avšak před 1. lednem 2027, má nárok získat titul podle pravidel a postupů platných pro členské státy sedm let po svém přistoupení. Časový rozvrh se odpovídajícím způsobem aktualizuje. Přistoupí-li země k Unii k 1. lednu 2027 nebo později, nemá nárok účastnit se akce jakožto členský stát.
Nicméně v letech, kdy jsou podle časového rozvrhu držiteli titulu již tři města, mají města v zemích uvedených v prvním pododstavci nárok získat titul až v nejbližším volném roce v časovém rozvrhu, a to podle pořadí přistoupení těchto zemí.
Jestliže se některé město ze země uvedené v prvním pododstavci již účastnilo výběrového řízení za kandidátskou zemi či potenciálního kandidáta, nemůže se účastnit žádného následujícího řízení za členské státy. Pokud některé město z takové země již bylo v období let 2020 až 2033 jmenováno držitelem titulu v souladu s odstavcem 4, nemá tato země po svém přistoupení nárok organizovat v tomto období výběrové řízení jako členský stát.
Přistoupí-li k Unii ke stejnému dni více než jedna země a neexistuje-li pro tyto země shoda ohledně pořadí jejich účasti v akci, uspořádá Rada losování.
Článek 4
Přihláška
1. Komise vypracuje společný formulář přihlášky na základě kritérií uvedených v článku 5, který budou používat všechna kandidátská města.
Pokud kandidátské město zapojuje svoji okolní oblast, podává se přihláška jménem tohoto města.
2. Každá přihláška vychází z kulturního programu výrazného evropského rozměru.
Kulturní program zahrnuje rok platnosti titulu a je zvlášť vytvořen pro tento titul, v souladu s kritérii stanovenými v článku 5.
Článek 5
Kritéria
Kritéria pro posuzování přihlášek (dále jen „kritéria“) se dělí do kategorií „přínos k dlouhodobé strategii“, „evropský rozměr“, „kulturní a umělecký obsah“, „schopnost akci uskutečnit“, „zapojení veřejnosti“ a „řízení“ takto:
1)
v případě kategorie „přínos k dlouhodobé strategii“ se zohledňují tyto faktory:
a)
v době podání přihlášky má kandidátské město kulturní strategii, která zahrnuje akci a obsahuje plány na zachování kulturních činností i po roce platnosti titulu;
b)
plány na posílení kapacity kulturního a kreativního odvětví, včetně rozvoje dlouhodobých vazeb mezi kulturním, hospodářským a sociálním odvětvím v kandidátském městě;
c)
předpokládané dlouhodobé kulturní, sociální a hospodářské dopady titulu na kandidátské město, včetně jeho rozvoje;
d)
plány na monitorování a posuzování dopadu získání titulu na kandidátské město a plány na šíření výsledků hodnocení;
2)
v případě kategorie „evropský rozměr“ se posuzují tyto faktory:
a)
rozsah a kvalita činností prosazujících kulturní rozmanitost Evropy, mezikulturní dialog a větší vzájemné porozumění mezi občany Evropy;
b)
rozsah a kvalita činností zdůrazňujících společné aspekty evropských kultur, dědictví a historie, jakož i evropskou integraci a aktuální evropská témata;
c)
rozsah a kvalita činností, na nichž se evropští umělci podílejí, spolupráce s aktéry nebo městy v různých zemích, popřípadě i s městy, jež jsou držiteli titulu, a nadnárodní partnerství;
d)
strategie, jak vzbudit zájem široké evropské a mezinárodní veřejnosti;
3)
v případě kategorie „kulturní a umělecký obsah“ se posuzují tyto faktory:
a)
jasná a ucelená umělecká vize a strategie týkající se kulturního programu;
b)
zapojení místních umělců a kulturních organizací do přípravy a realizace kulturního programu;
c)
rozsah a rozmanitost navrhovaných činností a jejich celková umělecká kvalita;
d)
schopnost spojit místní kulturní dědictví a tradiční formy umění s novými, inovativními a experimentálními kulturními projevy;
4)
v případě kategorie „schopnost program uskutečnit“ musí kandidátská města prokázat, že:
a)
přihláška má širokou a silnou politickou podporu a udržitelným způsobem se k ní zavázaly místní, regionální a celostátní orgány;
b)
kandidátské město má nebo bude mít odpovídající a životaschopnou infrastrukturu, aby se mohlo stát držitelem titulu;
5)
v případě kategorie „zapojení veřejnosti“ se posuzují tyto faktory:
a)
zapojení místních obyvatel a občanské společnosti do přípravy a realizace akce;
b)
vytváření nových a udržitelných příležitostí pro širokou škálu občanů, zejména pro mladé lidi, dobrovolníky a marginalizované a znevýhodněné osoby včetně menšin, které těmto občanům umožní účastnit se kulturních činností nebo se do nich zapojit, přičemž zvláštní pozornost je věnována dostupnosti těchto činností pro osoby se zdravotním postižením a starší občany;
c)
celková strategie rozvoje publika, a zejména její propojení se vzděláváním a účastí škol;
6)
v případě kategorie „řízení“ se posuzují tyto faktory:
a)
proveditelnost strategie získávání finančních zdrojů a navrhovaného rozpočtu, a to včetně případného záměru požádat o finanční podporu z programů a fondů Unie, kdy rozpočet zahrnuje přípravnou fázi, rok platnosti titulu, hodnocení a prostředky na následné činnosti a plány pro nepředvídané události;
b)
plánovaná řídící a organizační struktura pro realizaci akce, jež mimo jiné zahrnuje náležitou spolupráci mezi místními orgány a subjektem zajišťujícím organizaci, včetně uměleckého týmu;
c)
postupy jmenování generálního a uměleckého ředitele a jejich oblasti působnosti;
d)
marketingová a komunikační strategie, která je komplexní a zdůrazňuje, že akce je akcí Unie;
e)
skutečnost, že organizační struktura má pro rok platnosti titulu k dispozici zaměstnance s příslušnými dovednostmi a zkušenostmi pro plánování, řízení a organizaci kulturního programu.
Článek 6
Odborná porota
1. Zřizuje se porota složená z nezávislých odborníků (dále jen „porota“), která provádí výběr a monitorování.
2. Porotu tvoří deset odborníků jmenovaných podle odstavce 3 orgány a institucemi Unie (dále jen „evropští odborníci“).
3. Po uspořádání otevřené výzvy k vyjádření zájmu navrhne Komise užší výběr možných evropských odborníků.
Evropský parlament, Rada a Komise si z užšího výběru zvolí každý tři odborníky a jmenují je v souladu se svými příslušnými postupy.
Výbor regionů si vybere z užšího výběru jednoho odborníka a jmenuje jej v souladu se svými postupy.
Při výběru evropských odborníků usiluje každý z orgánů a institucí Unie o to, aby byla v celkovém složení poroty zajištěna doplňkovost odborností, vyváženost zeměpisného zastoupení a genderová vyváženost.
4. Pro výběr a monitorování města z členského státu je dotyčný členský stát oprávněn jmenovat do poroty navíc k evropským odborníkům až dva odborníky v souladu s vlastními postupy a v konzultaci s Komisí.
5. Všichni odborníci musí být:
a)
občané Unie;
b)
nezávislí a
c)
odborníci s bohatými zkušenostmi a odbornou kvalifikací:
i)
v odvětví kultury,
ii)
v oblasti kulturního rozvoje měst nebo
iii)
v souvislosti s organizací projektu „Evropské hlavní město kultury“ nebo mezinárodní kulturní akce podobného rozměru a rozsahu;
d)
schopni věnovat práci v porotě příslušný počet pracovních dnů v roce.
6. Porota určí svého předsedu.
7. Evropští odborníci jsou jmenováni na dobu tří let.
Bez ohledu na první pododstavec jmenuje Evropský parlament při prvním ustavení poroty odborníky na dobu tří let, Komise na dobu dvou let a Rada a Výbor regionů na dobu jednoho roku.
8. Všichni odborníci ohlásí jakýkoli existující nebo možný střet zájmů ve vztahu ke konkrétnímu kandidátskému městu. V případě takového ohlášení nebo v případě, že takový střet zájmů vyjde najevo, dotčený odborník odstoupí a příslušný orgán nebo instituce Unie nebo členský stát tohoto odborníka na zbývající část funkčního období v souladu s příslušným postupem nahradí.
Článek 7
Podávání přihlášek v členských státech
1. Každý členský stát odpovídá za organizaci výběrového řízení mezi svými městy v souladu s časovým rozvrhem.
2. Výzvu k podávání přihlášek zveřejní dotčené členské státy alespoň šest let před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, zveřejní výzvu co nejdříve po 4. květnu 2014.
Každá výzva k podávání přihlášek obsahuje formulář přihlášky uvedený v čl. 4 odst. 1.
Lhůta pro podávání přihlášek kandidátskými městy v rámci jednotlivých výzev k podávání přihlášek se stanoví na nejdříve deset měsíců po jejím zveřejnění.
3. Dotčené členské státy oznámí přihlášky Komisi.
Článek 8
Předběžný výběr v členských státech
1. Každý dotčený členský stát svolá porotu na schůzi o předběžném výběru s kandidátskými městy nejpozději pět let před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, prodloužit uvedenou lhůtu nejvýše o jeden rok.
2. Porota se po posouzení přihlášek na základě kritérií dohodne na užším výběru kandidátských měst a vypracuje zprávu o předběžném výběru týkající se všech přihlášek, v níž mimo jiné uvede doporučení kandidátským městům zařazeným do užšího výběru.
3. Porota zprávu o předběžném výběru předloží dotčeným členským státům a Komisi.
4. Každý dotčený členský stát formálně schválí užší výběr na základě zprávy poroty.
Článek 9
Výběr v členských státech
1. Kandidátská města zařazená do užšího výběru doplní a přepracují přihlášky s cílem splnit kritéria a zohlednit doporučení obsažená ve zprávě o předběžném výběru a předloží je dotčeným členským státům, které je pak předají Komisi.
2. Každý dotčený členský stát svolá porotu na schůzi o výběru s kandidátskými městy zařazenými do užšího výběru nejpozději devět měsíců po schůzi k předběžnému výběru.
V případě potřeby mohou dotčené členské státy po konzultaci s Komisí uvedenou devítiměsíční lhůtu o přiměřenou dobu prodloužit.
3. Porota doplněné a přepracované přihlášky posoudí.
4. Porota vypracuje zprávu o výběru přihlášek kandidátských měst zařazených do užšího výběru a doporučí jmenování nejvýše jednoho města v daném členském státě.
Zpráva o výběru rovněž obsahuje doporučení dotyčnému městu, týkající se pokroku, jakého je třeba do roku platnosti titulu dosáhnout.
Porota zprávu o výběru předloží dotčenému členskému státu a Komisi.
5. Bez ohledu na odstavec 4 může porota doporučit, aby pro daný rok nebyl titul udělen, pokud žádné z kandidátských měst nesplňuje všechna kritéria.
Článek 10
Předběžný výběr a výběr v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech
1. Za organizaci výběrového řízení mezi městy v kandidátských zemích a potenciálních kandidátech odpovídá Komise.
2. Komise zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie výzvu k podávání přihlášek alespoň šest let před rokem platnosti titulu.
Každá výzva k podávání přihlášek obsahuje formulář přihlášky uvedený v čl. 4 odst. 1.
Lhůta pro podávání přihlášek v rámci jednotlivých výzev k podávání přihlášek se stanoví na nejdříve deset měsíců po jejím zveřejnění.
3. Předběžný výběr měst provede porota nejméně pět let před rokem platnosti titulu, a to na základě jejich přihlášek. S kandidátskými městy se neorganizují žádné schůze.
Porota se po posouzení přihlášek na základě kritérií dohodne na užším výběru kandidátských měst a vypracuje zprávu o předběžném výběru týkající se všech přihlášek, v níž mimo jiné uvede doporučení kandidátským městům zařazeným do užšího výběru.
Porota předloží zprávu o předběžném výběru Komisi.
4. Kandidátská města zařazená do užšího výběru doplní a přepracují přihlášky s cílem splnit kritéria a zohlednit doporučení obsažená ve zprávě o předběžném výběru a předloží je Komisi.
Komise svolá porotu na schůzi o výběru s kandidátskými městy zařazenými do užšího výběru nejpozději devět měsíců po schůzi k předběžnému výběru.
V případě potřeby může Komise tuto devítiměsíční lhůtu o přiměřenou dobu prodloužit.
5. Porota doplněné a přepracované přihlášky posoudí.
6. Porota vypracuje zprávu o výběru týkající se přihlášek kandidátských měst zařazených do užšího výběru a doporučí jmenování nejvýše jednoho města z jedné kandidátské země nebo potenciálního kandidáta.
Zpráva o výběru rovněž obsahuje doporučení dotyčnému městu, týkající se pokroku, jakého je třeba do roku platnosti titulu dosáhnout.
Porota předloží zprávu o výběru Komisi.
7. Bez ohledu na odstavec 6 může porota doporučit, aby pro daný rok nebyl titul udělen, pokud žádné z kandidátských měst nesplňuje všechna kritéria
Článek 11
Jmenování
1. Každý dotčený členský stát jmenuje jedno město držitelem titulu na základě doporučení obsažených ve zprávě poroty o výběru a oznámí toto jmenování Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů, a to nejpozději čtyři roky před rokem platnosti titulu.
Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy, které mají nárok jmenovat města, jež mají být držiteli titulu pro rok 2020, prodloužit uvedenou lhůtu nejvýše o jeden rok.
2. V případě kandidátských zemí a potenciálních kandidátů jmenuje Komise v příslušných letech jedno město držitelem titulu na základě doporučení obsažených ve zprávě o výběru vypracované porotou a oznámí toto jmenování Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Výboru regionů, a to nejpozději čtyři roky před rokem platnosti titulu.
3. Ke jmenováním podle odstavců 1 a 2 je přiloženo odůvodnění vycházející ze zpráv vypracovaných porotou.
4. Pokud město zahrnuje i okolní oblast, týká se jmenování města.
5. Do dvou měsíců od oznámení jmenování Komise zveřejní v řadě C Úředního věstníku Evropské unie seznam měst jmenovaných evropskými hlavními městy kultury.
Článek 12
Spolupráce mezi jmenovanými městy
Města jmenovaná na tentýž rok usilují o to, aby mezi jejich kulturními programy existovaly vazby, přičemž tuto spolupráci lze zohlednit v rámci monitorování stanoveného v článku 13.
Článek 13
Monitorování
1. Porota monitoruje přípravu jmenovaných měst na rok platnosti titulu a od okamžiku jmenování do začátku roku platnosti titulu jim poskytuje podporu a poradenství.
2. Za tímto účelem Komise svolá tři monitorovací zasedání, jichž se zúčastní porota a jmenovaná města, a to:
a)
tři roky před rokem platnosti titulu;
b)
osmnáct měsíců před rokem platnosti titulu a
c)
dva měsíce před rokem platnosti titulu.
Členský stát nebo kandidátská země či potenciální kandidát mohou na tyto schůze jmenovat pozorovatele.
Šest týdnů před každým monitorovacím zasedáním předloží jmenovaná města Komisi zprávu o pokroku.
Během monitorovacích zasedání porota zhodnotí přípravy a poskytne jmenovaným městům rady, které jim pomohou vypracovat vysoce kvalitní kulturní program a účinnou strategii. Porota věnuje zvláštní pozornost doporučením uvedeným ve zprávě o výběru a v předchozích zprávách o monitorování uvedených v odstavci 3.
3. Po každém monitorovacím zasedání vypracuje porota zprávu o monitorování, týkající se stavu příprav a dalších potřebných kroků.
Porota předá zprávy o monitorování Komisi, jakož i jmenovaným městům a dotčenému členskému státům nebo dotčeným kandidátským zemím či potenciálním kandidátům.
4. Kromě monitorovacích zasedání může Komise podle potřeby organizovat návštěvy poroty ve jmenovaných městech.
Článek 14
Cena
1. Komise může jmenovanému městu udělit peněžitou cenu na počest Meliny Mercouriové (dále jen „cena“), s ohledem na zdroje dostupné podle příslušného víceletého finančního rámce.
Právní a finanční aspekty ceny jsou upraveny v rámci příslušných programů Unie podporujících kulturu.
2. Peněžitá cena je vyplacena do konce března roku platnosti titulu za předpokladu, že dotčené jmenované město nadále dodržuje závazky, které učinilo při podání přihlášky, splňuje kritéria a zohledňuje doporučení obsažená ve zprávě o výběru a ve zprávách o monitorování.
Závazky učiněné při podání přihlášky se považují ze strany jmenovaného města za dodržené, pokud mezi podáním přihlášky a rokem platnosti titulu nedošlo k žádné podstatné změně v programu a ve strategii, zejména pokud:
a)
je rozpočet zachován ve výši, při níž je možné zorganizovat vysoce kvalitní kulturní program v souladu s přihláškou a kritérii;
b)
je náležitým způsobem respektována nezávislost uměleckého týmu;
c)
je v konečné verzi kulturního programu dostatečně výrazně zachován evropský rozměr;
d)
z marketingové a komunikační strategie a komunikačních materiálů, jež jmenované město používá, jasně vyplývá, že akce je akcí Unie;
e)
byly přijaty plány pro monitorování a hodnocení dopadů titulu na jmenované město.
Článek 15
Praktická opatření
Komise zejména:
a)
zajišťuje celkovou soudržnost akce;
b)
zajišťuje koordinaci mezi členskými státy a porotou;
c)
s ohledem na cíle stanovené v článku 2 a kritéria stanoví v úzké spolupráci s porotou pokyny na podporu výběrových řízení a monitorování;
d)
poskytuje technickou podporu porotě;
e)
na svých internetových stránkách zveřejňuje veškeré zprávy poroty;
f)
zveřejňuje všechny příslušné informace a přispívá ke zviditelnění akce na evropské a mezinárodní úrovni;
g)
podporuje výměnu zkušeností a osvědčených postupů mezi městy, jež jsou bývalými, současnými i budoucími držiteli titulu, jakož i s kandidátskými městy, a prosazuje další šíření hodnotících zpráv měst a získaných poznatků.
Článek 16
Hodnocení
1. Každé dotčené město odpovídá za hodnocení výsledků svého roku coby evropského hlavního města kultury.
Ve snaze zajistit jednotný přístup k hodnocení vypracuje Komise pro dotčená města společné pokyny a ukazatele, založené na cílech uvedených v článku 2 a kritériích.
Dotčená města vypracují své hodnotící zprávy a předají je Komisi do 31. prosince roku následujícího po roce platnosti titulu.
Komise tyto hodnotící zprávy zveřejní na svých internetových stránkách.
2. Kromě hodnocení měst zajišťuje Komise pravidelné vypracovávání externího a nezávislého hodnocení výsledků akce.
Externí a nezávislé hodnocení se zaměří na zasazení všech bývalých evropských hlavních měst kultury do evropského kontextu, což budoucím evropským hlavním městům kultury i všem evropským městům umožní srovnávání a poskytne užitečné poučení. Uvedené hodnocení zahrnuje rovněž posouzení akce jako celku, včetně účinnosti procesů používaných při její realizaci, její dopad a možnosti pro její zlepšení.
Komise předloží Evropskému parlamentu, Radě a Výboru regionů následující zprávy na základě uvedených hodnocení a spolu s nimi případně i příslušné návrhy:
a)
první průběžnou zprávu do dne 31. prosince 2024;
b)
druhou průběžnou zprávu do dne 31. prosince 2029;
c)
zprávu o hodnocení ex post do dne 31. prosince 2034.
Článek 17
Zrušení a přechodné ustanovení
Rozhodnutí č. 1622/2006/ES se zrušuje. Nadále se však použije pro města, která byla jmenována nebo jsou ve fázi jmenování evropskými hlavními městy kultury pro roky 2013 až 2019.
Článek 18
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
SKLEP št. 445/2014/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 16. aprila 2014
o vzpostavitvi aktivnosti Unije za Evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033 in o razveljavitvi Sklepa št. 1622/2006/ES
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prve alineje člena 167(5) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenj Odbora regij (1),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Cilj Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) je vse tesnejša zveza med narodi Evrope in daje Uniji nalogo, da med drugim prispeva k razcvetu kultur držav članic in pri tem upošteva njihovo nacionalno in regionalno raznolikost ter hkrati poudarja skupno kulturno dediščino. Unija pri tem po potrebi podpira in dopolnjuje aktivnosti držav članic, da bi izboljšali poznavanje ter razširjanje kulture in zgodovine evropskih narodov.
(2)
Sporočilo Komisije z dne 10. maja 2007 o evropski agendi za kulturo v svetu globalizacije, ki jo je Svet podprl v svoji resoluciji z dne 16. novembra 2007 (3), Evropski parlament pa v svoji resoluciji z dne 10. aprila 2008 (4), določa cilje za prihodnje dejavnosti Unije na področju kulture. Te aktivnosti bi morale spodbujati kulturno raznolikost in medkulturni dialog ter kulturo, ki spodbuja ustvarjalnost v okviru strategije za rast in delovna mesta, pa tudi bistveno vlogo kulture v mednarodnih odnosih Unije.
(3)
Konvencija Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki je stopila v veljavo dne 18. marca 2007 in katere podpisnica je tudi Unija, je namenjena zaščiti in spodbujanju kulturne raznolikosti, pospeševanju medkulturnosti in osveščanju o vrednosti kulturne raznolikosti na lokalni, nacionalni in mednarodni ravni.
(4)
Sklep št. 1622/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) je vzpostavil aktivnost za dogodek Evropske prestolnice kulture za leta 2007 do 2019.
(5)
Ocenjevanje Evropskih prestolnic kulture pa tudi javno posvetovanje o prihodnosti te aktivnosti po letu 2019 razkrivajo, da postopoma postajajo ena najambicioznejših kulturnih pobud v Evropi, pa tudi ena tistih, ki jih evropski državljani najbolj cenijo. Zato bi bilo treba vzpostaviti novo aktivnost, ki bo zajemala leta od 2020 do 2033.
(6)
Prvotna cilja Evropskih prestolnic kulture sta bila poudariti bogastvo in raznolikost evropskih kultur in značilnosti, ki si jih te kulture delijo, kakor tudi spodbujati večje medsebojno razumevanje med evropskimi državljani; poleg tega so mesta, ki so nosila naziv Evropska prestolnica kulture (v nadaljnjem besedilu: naziv), postopoma dodajala tudi novo razsežnost z uporabo učinka vzvoda naziva za spodbujanje širšega razvoja mesta v skladu z njegovimi ustreznimi strategijami in prednostnimi nalogami.
(7)
Cilji aktivnosti, vzpostavljeni s tem sklepom, bi morali biti povsem v skladu s cilji programa Ustvarjalna Evropa, uvedenega z Uredbo (EU) št. 1295/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki ohranja, razvija in spodbuja evropsko kulturno in jezikovno raznolikost, spodbuja evropsko kulturno dediščino ter krepi konkurenčnost evropskih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, zlasti konkurenčnost avdiovizualnega sektorja, s ciljem podpiranja pametne, trajnostne in vključujoče rasti. Uresničevanje navedenih ciljev bi prav tako moralo pomagati krepiti občutek pripadnosti skupnemu kulturnemu prostoru ter spodbujati medkulturni dialog in medsebojno razumevanje.
(8)
Za dosego teh ciljev je pomembno, da si mesta, ki nosijo naziv, prizadevajo razviti vezi med svojimi kulturnimi in ustvarjalnimi sektorji na eni strani ter sektorji, kot so izobraževanje, raziskave, okolje, razvoj mest ali kulturni turizem, na drugi strani. Izkušnje iz preteklosti zlasti kažejo na potencial Evropskih prestolnic kulture kot pospeševalcev lokalnega razvoja in kulturnega turizma, kot je poudarjeno v sporočilu Komisije z dne 30. junija 2010 z naslovom „Evropa, prva svetovna turistična destinacija - nov okvir evropske turistične politike“, ki sta ga podprla Svet v svojih sklepih z dne 12. oktobra 2010 in Evropski parlament v svoji resoluciji z dne 27. septembra 2011 (7).
(9)
Za mesta, ki nosijo naziv, je tudi pomembno, da si prizadevajo spodbuditi socialno vključevanje in enake možnosti ter da naredijo vse, kar je v njihovih moči, za čim večjo vključitev vseh delov civilne družbe pri pripravi in izvajanju kulturnega programa, posebno pozornost pa namenijo mladim ter marginaliziranim in prikrajšanim skupinam.
(10)
Ocenjevanja in javno posvetovanje so tudi prepričljivo pokazala, da imajo Evropske prestolnice kulture številne potencialne koristi, če so skrbno načrtovane. Ostajajo predvsem kulturna pobuda, lahko pa prinesejo tudi znatne družbene in gospodarske koristi, še zlasti kadar so vpete v dolgoročno kulturno usmerjeno razvojno strategijo za zadevno mesto.
(11)
Aktivnost Evropskih prestolnic kulture je tudi velik izziv. Izvajanje celoletnega programa kulturnih dejavnosti je zahtevno in nekatera mesta, ki so nosila naziv, so bila pri izkoriščanju potenciala uspešnejša kakor druga. Zato bi bilo treba to aktivnost okrepiti, da bi vsem mestom pomagali kar najbolje izkoristiti naziv.
(12)
Naziv bi moral biti še naprej ohranjen za mesta, ne glede na njihovo velikost, da pa bi ta mesta dosegla širše občinstvo in povečala učinek, bi morala imeti zadevna mesta še naprej možnost, da vključijo svoja okoliška območja.
(13)
Podelitev naziva bi morala še naprej temeljiti na posebej pripravljenem kulturnem programu, ki bi moral imeti močno evropsko razsežnost. Ta kulturni program bi moral biti del dolgoročne strategije s trajnostnim vplivom na lokalni gospodarski, kulturni in družbeni razvoj.
(14)
Dvostopenjski izbirni postopek, ki temelji na kronološkem seznamu držav članic in ga izvaja svet neodvisnih strokovnjakov, se je izkazal kot pošten in pregleden. Mestom je omogočil, da izboljšajo svoje prijave v času od predizbora do izbirne faze na podlagi strokovnih nasvetov navedenega sveta, in zagotovil pravično razporeditev naziva v vseh državah članicah. Da se ohrani kontinuiteta aktivnosti Evropske prestolnice kulture in se ne izgubijo izkušnje in strokovno znanje - kar bi bila posledica sočasne zamenjave vseh strokovnjakov sveta - bi bilo treba zamenjavo strokovnjakov opraviti postopoma.
(15)
Nacionalno strokovno znanje bi bilo treba nadalje zagotavljati s tem, da imajo države članice možnost imenovati do dva strokovnjaka v svet, ki izvaja postopke izbora in spremljanja.
(16)
Izbirna merila bi morala biti bolj natančna, da se zagotovi mestom, ki kandidirajo, boljše napotke v zvezi s cilji in zahtevami, ki jih morajo izpolnjevati, da bi jim bil podeljen naziv. Ta merila bi morala biti tudi lažje merljiva, da bi bila v pomoč svetu pri izboru in spremljanju mest. V zvezi s tem bi se bilo treba zlasti osredotočiti na načrte mest, ki kandidirajo za dejavnosti, ki prinašajo trajne koristi in so vključene v dolgoročno strategijo kulturne politike, ki lahko spodbudijo trajnostni kulturni, gospodarski in družbeni vpliv.
(17)
Mesta, ki kandidirajo, bi morala, kjer je ustrezno, raziskati tudi možnosti za finančno podporo iz programov in skladov Unije.
(18)
Pripravljalna faza v času od imenovanja mesta do leta naziva je bistvenega pomena za uspeh aktivnosti Evropske prestolnice kulture. Med zainteresiranimi stranmi obstaja široko soglasje, da so bili spremljajoči ukrepi, uvedeni s Sklepom št. 1622/2006/ES, izredno koristni za zadevna mesta. Te ukrepe bi bilo treba nadalje razviti, zlasti s pogostejšimi sestanki za spremljanje in obiski mest s strani strokovnjakov sveta ter še večjo izmenjavo izkušenj med nekdanjimi, sedanjimi in prihodnjimi mesti, ki nosijo naziv, pa tudi mesti, ki kandidirajo zanj. Imenovana mesta bi se lahko tudi tesneje povezala z drugimi mesti, ki nosijo naziv.
(19)
Nagrada Melina Mercouri, uvedena s Sklepom št. 1622/2006/ES, je pridobila veliko simbolično vrednost, ki daleč presega dejanski znesek nagrade, ki ga podeli Komisija. Da pa bi zagotovili, da bodo imenovana mesta izpolnila svoje zaveze, bi morali biti pogoji za izplačilo zneska nagrade strožji in natančnejši.
(20)
Pomembno je, da zadevna mesta v vsem svojem komunikacijskem gradivu jasno navedejo, da je aktivnost, vzpostavljena s tem sklepom, aktivnost Unije.
(21)
Komisija s svojimi ocenami nekdanjih Evropskih prestolnic kulture, ki temeljijo na podatkih, zbranih na lokalni ravni, ne more zagotoviti primarnih podatkov o učinku naziva. Zato bi morali biti ključni akterji v procesu ocenjevanja mesta sama.
(22)
Pretekle izkušnje so pokazale, da lahko sodelovanje držav kandidatk s poudarjanjem skupnih vidikov evropskih kultur pripomore k temu, da jih približa Uniji. Zato bi bilo treba aktivnost, vzpostavljeno s tem sklepom, po letu 2019 odpreti za sodelovanje držav kandidatk in potencialnih kandidatk.
(23)
Vendar bi moralo biti v obdobju, zajetim s tem sklepom, in sicer med letoma 2020 in 2033, zaradi enakosti z mesti držav članic mestom v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah dovoljeno sodelovati le na enem natečaju za naziv. Poleg tega bi moralo biti - prav tako zaradi enakosti z državami članicami - vsaki državi kandidatki ali potencialni kandidatki dovoljeno, da gosti naziv le enkrat v navedenem obdobju.
(24)
Sklep št. 1622/2006/ES bi bilo treba razveljaviti. Vendar bi se njegove določbe morale še naprej uporabljati za vsa mesta, ki so že bila imenovana ali so v postopku imenovanja za leta do 2019.
(25)
Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev tega sklepa, in sicer ohranjanja in spodbujanja raznolikosti kultur v Evropi, poudarjanja njihovih skupnih značilnosti in spodbujanja prispevka kulture k dolgoročnemu razvoju mest, zlasti zato, ker so potrebna skupna, jasna in pregledna merila ter postopki za izbor in spremljanje, pa tudi tesno usklajevanje med državami članicami, temveč se jih zaradi obsega in pričakovanih učinkov aktivnosti lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti, kot ga določa navedeni člen, ta sklep ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Vzpostavitev aktivnosti
Vzpostavlja se aktivnost Unije z imenom „Evropske prestolnice kulture“ za leta 2020 do 2033 (v nadaljnjem besedilu: aktivnost).
Člen 2
Cilji
1. Splošni cilji aktivnosti so:
(a)
ohranjati in spodbujati raznolikost kultur v Evropi in poudarjati njihove skupne značilnosti ter povečati občutek državljanov, da pripadajo skupnemu kulturnemu prostoru;
(b)
spodbujati prispevek kulture k dolgoročnemu razvoju mest v skladu z njihovimi ustreznimi strategijami in prednostnimi nalogami.
2. Posebni cilji aktivnosti so:
(a)
povečati obseg, raznolikost in evropsko razsežnost kulturne ponudbe mest, vključno z transnacionalnim sodelovanjem;
(b)
razširiti dostop do kulture in sodelovanje v njej;
(c)
okrepiti zmogljivost kulturnega sektorja in njegovih povezav z drugimi sektorji;
(d)
povečati mednarodno prepoznavnost mest s pomočjo kulture.
Člen 3
Dostop do aktivnosti
1. Natečaj za naziv je odprt za mesta, ta pa lahko vključijo svoja okoliška območja.
2. Število mest, ki v danem letu nosijo naziv (v nadaljnjem besedilu: leto naziva), ne presega tri.
Vsako leto se naziv podeli največ enemu mestu v vsaki od dveh držav članic, ki sta navedeni na koledarju iz Priloge (v nadaljnjem besedilu: koledar), in v zadevnih letih enemu mestu iz države kandidatke in potencialne kandidatke ali enemu mestu iz države, ki pristopa k Uniji, pod pogoji iz odstavka 5.
3. Mesta v državah članicah so upravičena, da nosijo naziv eno leto v skladu z vrstnim redom držav članic iz koledarja.
4. Mesta v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah, ki na dan objave razpisa za predložitev prijav iz člena 10(2) sodelujejo v programu Ustvarjalna Evropa ali v poznejših programih Unije, ki podpirajo kulturo, se lahko v okviru javnega natečaja, ki se organizira vsako tretje leto v skladu s koledarjem, prijavijo za naziv za eno leto.
Mestom v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah je v obdobju od leta 2020 do leta 2033 dovoljeno sodelovati le na enem natečaju.
Vsaki državi kandidatki ali potencialni kandidatki je dovoljeno, da gosti dogodek samo enkrat v obdobju od leta 2020 do leta 2033.
5. Država, ki pristopi k Uniji po 4. maju 2014, vendar pred 1. januarjem 2027, je upravičena do gostitve naziva sedem let po svojem pristopu v skladu s pravili in postopki, veljavnimi za države članice. Koledar se ustrezno posodobi. Država, ki pristopi k Uniji 1. januarja 2027 ali pozneje, ni upravičena do sodelovanja v tej aktivnosti kot država članica.
V letih, ko v skladu s koledarjem že tri mesta nosijo naziv, pa so mesta v državah iz prvega pododstavka upravičena do naziva le v naslednjem prostem letu v koledarju in po vrstnem redu pristopa teh držav.
Če je mesto iz države iz prvega pododstavka že prej sodelovalo v natečaju za države kandidatke in potencialne kandidatke, to mesto ne sme sodelovati v nobenem poznejšem natečaju za države članice. Kadar je v obdobju od leta 2020 do leta 2033 mesto iz takšne države v skladu z odstavkom 4 imenovano za naziv, ta država po svojem pristopu v tem obdobju ni upravičena do organizacije natečaja kot država članica.
Če več kot ena država pristopi k Uniji na isti datum in če ni soglasja o vrstnem redu sodelovanja v aktivnosti med temi državami, Svet opravi žreb.
Člen 4
Prijava
1. Komisija pripravi skupen obrazec za prijavo na podlagi meril iz člena 5, ki ga uporabijo vsa mesta, ki kandidirajo.
Če mesto, ki kandidira, vključi svoje okoliško območje, se prijava odda v imenu tega mesta.
2. Vsaka prijava temelji na kulturnem programu z močno evropsko razsežnostjo.
Kulturni program obsega leto naziva in je pripravljen posebej za naziv, v skladu z merili iz člena 5.
Člen 5
Merila
Merila za ocenjevanje prijav (v nadaljnjem besedilu: merila) so razdeljena v kategorije „prispevek k dolgoročni strategiji“, „evropska razsežnost“, „kulturna in umetniška vsebina“, „izvedbena zmogljivost“, „doseg“ in „upravljanje“, kakor sledi:
1.
glede kategorije „prispevek k dolgoročni strategiji“ se upoštevajo naslednji dejavniki:
(a)
kulturna strategija za mesto, ki kandidira, je pripravljena v času prijave in zajema aktivnost ter vključuje načrte za podporo kulturnim dejavnostim tudi po letu naziva;
(b)
načrti za okrepitev zmogljivosti kulturnega in ustvarjalnega sektorja, vključno z oblikovanjem dolgoročnih povezav med kulturnim, gospodarskim in družbenim sektorjem v mestu, ki kandidira;
(c)
predviden dolgoročen kulturni, družbeni in gospodarski vpliv, vključno z razvojem mest, ki bi ga imel naziv za mesto, ki kandidira;
(d)
načrti za spremljanje in ocenjevanje učinka naziva na mesto, ki kandidira, in za razširjanje rezultatov ocenjevanja;
2.
glede kategorije „evropska razsežnost“ se ocenijo naslednji dejavniki:
(a)
obseg in kakovost dejavnosti, ki spodbujajo kulturno raznolikost Evrope, medkulturni dialog in večje medsebojno razumevanje med evropskimi državljani;
(b)
obseg in kakovost dejavnosti, ki poudarjajo skupne vidike evropskih kultur, dediščine in zgodovine, pa tudi evropsko povezovanje in aktualne evropske teme;
(c)
obseg in kakovost dejavnosti, ki vključujejo evropske umetnike, sodelovanje z izvajalci ali mesti v različnih državah, vključno z drugimi mesti, ki nosijo naziv, kadar je to primerno, in transnacionalna partnerstva;
(d)
strategija za pritegnitev zanimanja širše evropske in mednarodne javnosti;
3.
glede kategorije „kulturne in umetniške vsebine“ se ocenijo naslednji dejavniki:
(a)
jasna in usklajena umetniška vizija in strategija za kulturni program;
(b)
vključitev lokalnih umetnikov in kulturnih organizacij v zasnovo in izvedbo kulturnega programa;
(c)
obseg in raznolikost predlaganih dejavnosti ter njihova splošna umetniška kakovost;
(d)
zmožnost za povezovanje kulturne dediščine in tradicionalnih umetniških oblik z novimi, inovativnimi in eksperimentalnimi kulturnimi izrazi;
4.
glede kategorije „izvedbena zmogljivost“ mesta, ki kandidirajo, izkažejo, da:
(a)
prijava ima široko in močno politično podporo in trdno zavezo lokalnih, regionalnih in nacionalnih organov;
(b)
mesto, ki kandidira, ima ali bo imelo ustrezno in delujočo infrastrukturo, da bo nosilo naziv;
5.
glede kategorije „doseg“ se ocenijo naslednji dejavniki:
(a)
vključitev lokalnega prebivalstva in civilne družbe v pripravo prijave in izvedbo aktivnosti;
(b)
oblikovanje novih in trajnostnih priložnosti za udeležbo ali za sodelovanje najrazličnejših skupin državljanov v kulturnih dejavnostih, zlasti mladih, prostovoljcev ter marginaliziranih in prikrajšanih, vključno z manjšinami, ob čemer se posebno pozornost nameni dostopnosti teh dejavnosti za invalide in starejše;
(c)
celotna strategija za razvoj občinstva in zlasti povezava z izobraževanjem ter sodelovanje šol;
6.
glede kategorije „upravljanje“ se ocenijo naslednji dejavniki:
(a)
izvedljivost strategije za zbiranje sredstev in predlaganega proračuna, kar po potrebi vključuje načrte za uporabo finančne podpore iz programov in skladov Unije ter zajema pripravljalno fazo, leto naziva, ocenjevanje in predpise glede dejavnosti s trajnostnimi učinki ter načrte ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih;
(b)
predvidena struktura upravljanja in izvedbe aktivnosti, ki med drugim zagotavlja ustrezno sodelovanje med lokalnimi oblastmi in izvedbeno strukturo, vključno z umetniško ekipo;
(c)
postopek za imenovanje direktorja in umetniškega direktorja ter njuno področje delovanja;
(d)
da je tržna in komunikacijska strategija celovita in poudarja, da gre pri tej aktivnosti za aktivnost Unije;
(e)
da je v izvedbeno strukturo vključeno osebje z ustreznim znanjem in izkušnjami za načrtovanje, upravljanje in izvedbo kulturnega programa za leto naziva.
Člen 6
Strokovni svet
1. Svet neodvisnih strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: svet) se ustanovi za izvajanje postopkov izbora in spremljanja.
2. Svet je sestavljen iz 10 strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: evropski strokovnjaki), ki jih institucije in organi Unije imenujejo v skladu z odstavkom 3.
3. Komisija po organizaciji javnega razpisa predlaga nabor potencialnih evropskih strokovnjakov.
Evropski parlament, Svet in Komisija iz tega nabora izberejo vsak po tri strokovnjake in jih imenujejo v skladu s svojimi ustreznimi postopki.
Odbor regij izbere enega strokovnjaka iz nabora in ga imenuje v skladu s svojimi postopki.
Pri izboru evropskih strokovnjakov si vse institucije in organi Unije prizadevajo zagotoviti dopolnjevanje kompetenc ter uravnoteženo geografsko porazdeljenost in uravnoteženo zastopanost spolov v svetu kot celoti.
4. Poleg evropskih strokovnjakov je za izbor in spremljanje mesta iz države članice zadevna država članica upravičena imenovati v svet največ dva strokovnjaka v skladu z lastnimi postopki in po posvetovanju s Komisijo.
5. Vsi strokovnjaki morajo:
(a)
biti državljani Unije;
(b)
biti neodvisni;
(c)
imeti veliko izkušenj ter strokovnega znanja glede:
(i)
kulturnega sektorja;
(ii)
kulturnega razvoja mest ali
(iii)
organizacije dogodka Evropska prestolnica kulture ali mednarodnih kulturnih dogodkov podobnega obsega in ravni;
(d)
biti na voljo za sodelovanje v svetu ustrezno število delovnih dni na leto.
6. Svet imenuje svojega predsednika.
7. Evropski strokovnjaki so imenovani za obdobje treh let.
Ne glede na prvi pododstavek, kar zadeva prvo ustanovitev sveta, Evropski parlament imenuje svoje strokovnjake za tri leta, Komisija za dve leti, Svet in Odbor regij pa za eno leto.
8. Vsi strokovnjaki podajo izjavo o kakršnem koli dejanskem ali morebitnem nasprotju interesov v zvezi s posameznim mestom, ki kandidira. V primeru take izjave ali če se ugotovi nasprotje interesov, zadevni strokovnjak odstopi, ustrezna institucija ali organ Unije ali država članica pa ga zamenja za preostanek mandata v skladu z ustreznim postopkom.
Člen 7
Predložitev prijav v državah članicah
1. Vsaka država članica je odgovorna za organizacijo natečaja med svojimi mesti v skladu s koledarjem.
2. Zadevne države članice objavijo razpis za predložitev prijav vsaj šest let pred letom naziva.
Ne glede na prvi pododstavek države članice, upravičene do imenovanja mesta, ki bo nosilo naziv v letu 2020, objavijo razpis čim prej po 4. maju 2014.
Vsakemu razpisu za predložitev prijav se priloži obrazec za prijavo iz člena 4(1).
Rok za predložitev prijav s strani mest, ki kandidirajo, v okviru vsakega od razpisov za predložitev prijav ni krajši od 10 mesecev po njegovi objavi.
3. Zadevne države članice o prijavah uradno obvestijo Komisijo.
Člen 8
Predizbor v državah članicah
1. Vsaka zadevna država članica skliče sestanek sveta za predizbor z mesti, ki kandidirajo, najpozneje pet let pred letom naziva.
Ne glede na prvi pododstavek lahko države članice, ki so upravičene do imenovanja mesta, ki bo nosilo naziv v letu 2020, podaljšajo ta rok za največ eno leto.
2. Svet se po oceni prijav v skladu z merili dogovori o seznamu mest, ki kandidirajo, v ožjem izboru in predloži poročilo o predizboru glede vseh prijav, pri čemer med drugim oblikuje priporočila za mesta, ki kandidirajo, v ožjem izboru.
3. Svet predloži svoje poročilo o predizboru zadevnim državam članicam in Komisiji.
4. Vsaka zadevna država članica uradno potrdi ožji izbor, ki temelji na poročilu sveta.
Člen 9
Izbor v državah članicah
1. Mesta, ki kandidirajo, v ožjem izboru dopolnijo in spremenijo svoje prijave, tako da so v skladu z merili in da upoštevajo priporočila iz poročila o predizboru, ter jih predložijo zadevnim državam članicam, ki jih nato posredujejo Komisiji.
2. Vsaka zadevna država članica skliče sestanek sveta za izbor z mesti, ki kandidirajo, v ožjem izboru najpozneje devet mesecev po sestanku za predizbor.
Kadar je potrebno, lahko zadevne države članice po posvetovanju s Komisijo podaljšajo ta devetmesečni rok za razumno obdobje.
3. Svet oceni dopolnjene in spremenjene prijave.
4. Svet izda poročilo o izboru glede prijav mest, ki kandidirajo, v ožjem izboru, skupaj s priporočilom za imenovanje največ enega mesta v zadevni državi članici.
Poročilo o izboru vsebuje tudi priporočila zadevnemu mestu v zvezi z napredkom, ki ga mora doseči do leta naziva.
Svet predloži poročilo o izboru zadevni državi članici in Komisiji.
5. Ne glede na odstavek 4, lahko svet priporoči, da se naziv za zadevno leto ne podeli, če nobeno od mest, ki kandidirajo, ne izpolnjuje vseh meril.
Člen 10
Predizbor in izbor v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah
1. Komisija je odgovorna za organizacijo natečaja med mesti v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah.
2. Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi razpis za predložitev prijav vsaj šest let pred letom naziva.
Vsakemu razpisu za preložitev prijav se priloži obrazec za prijavo iz člena 4(1).
Rok za predložitev prijav v okviru vsakega od razpisov za predložitev prijav ni krajši od 10 mesecev po njegovi objavi.
3. Svet na podlagi njihovih zadevnih prijav opravi predizbor mest vsaj pet let pred letom naziva. Z mesti, ki kandidirajo, se sestanek ne organizira.
Svet se po oceni prijav v skladu z merili dogovori o seznamu mest, ki kandidirajo, v ožjem izboru in predloži poročilo o predizboru glede vseh prijav, pri čemer med drugim oblikuje priporočila za mesta, ki kandidirajo, v ožjem izboru.
Svet predloži poročilo o predizboru Komisiji.
4. Mesta, ki kandidirajo, v ožjem izboru dopolnijo in spremenijo svoje prijave, da so v skladu z merili in da upoštevajo priporočila iz poročila o predizboru, ter jih nato posredujejo Komisiji.
Komisija skliče sestanek sveta za izbor z mesti, ki kandidirajo, v ožjem izboru najpozneje devet mesecev po sestanku za predizbor.
Komisija lahko po potrebi podaljša ta devetmesečni rok za razumno obdobje.
5. Svet oceni dopolnjene in spremenjene prijave.
6. Svet izda poročilo o izboru glede prijav mest, ki kandidirajo, v ožjem izboru, skupaj s priporočilom za imenovanje največ enega mesta v eni državi kandidatki ali potencialni kandidatki.
Poročilo o izboru vsebuje tudi priporočila zadevnemu mestu v zvezi z napredkom, ki ga mora doseči do leta naziva.
Svet predloži svoje poročilo o izboru Komisiji.
7. Ne glede na odstavek 6, lahko svet priporoči, da se naziv za zadevno leto ne podeli, če nobeno od mest, ki kandidirajo, ne izpolnjuje vseh meril.
Člen 11
Imenovanje
1. Vsaka zadevna država članica imenuje eno mesto, ki bo nosilo naziv, na podlagi priporočil iz poročila sveta o izboru in o tem imenovanju najpozneje štiri leta pred letom naziva uradno obvesti Evropski parlament, Svet, Komisijo in Odbor regij.
Z odstopanjem od prvega pododstavka, lahko države članice, ki so upravičene do imenovanja mesta, ki bo nosilo naziv v letu 2020, podaljšajo ta rok za največ eno leto.
2. V primeru držav kandidatk in potencialnih kandidatk Komisija imenuje eno mesto, ki bo nosilo naziv v zadevnih letih, na podlagi priporočil iz poročila o izboru sveta in o tem imenovanju najpozneje štiri leta pred letom naziva uradno obvesti Evropski parlament, Svet in Odbor regij.
3. Imenovanju iz odstavkov 1 in 2 je priložena utemeljitev, pripravljena na podlagi poročil sveta.
4. Če mesto vključi svoje okoliško območje, se imenovanje nanaša na mesto.
5. Komisija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o imenovanju objavi seznam mest, imenovanih za Evropske prestolnice kulture, v seriji C Uradnega lista Evropske unije.
Člen 12
Sodelovanje med imenovanimi mesti
Mesta, imenovana za isto leto, si prizadevajo vzpostaviti povezave med svojimi kulturnimi programi, tako sodelovanje pa se lahko upošteva v okviru postopka spremljanja, določenega v členu 13.
Člen 13
Spremljanje
1. Svet spremlja pripravo imenovanih mest na leto naziva in jim zagotavlja podporo in smernice od njihovega imenovanja do začetka leta naziva.
2. V ta namen Komisija skliče tri sestanke za spremljanje med svetom in imenovanimi mesti, kakor sledi:
(a)
tri leta pred letom naziva;
(b)
18 mesecev pred letom naziva;
(c)
dva meseca pred letom naziva.
Država članica ali zadevna država kandidatka oziroma potencialna kandidatka lahko imenuje opazovalca, ki se udeleži teh sestankov.
Imenovana mesta šest tednov pred vsakim sestankom za spremljanje predložijo Komisiji poročila o napredku.
Na sestankih za spremljanje svet pregleda stanje priprav in poda nasvete, da bi pomagal imenovanim mestom pri pripravi kakovostnega kulturnega programa in učinkovite strategije. Svet posebno pozornost nameni priporočilom iz poročil o izboru in morebitnih predhodnih poročil o spremljanju iz odstavka 3.
3. Svet po vsakem sestanku za spremljanje izda poročilo o spremljanju glede stanja priprav in vseh ukrepov, ki jih je treba sprejeti.
Svet predloži svoja poročila o spremljanju Komisiji, kakor tudi imenovanim mestom in zadevni državi članici ali državi kandidatki ali potencialni kandidatki.
4. Poleg sestankov za spremljanje lahko Komisija vedno, kadar je to potrebno, organizira tudi obiske sveta v imenovanih mestih.
Člen 14
Nagrada
1. Komisija lahko imenovanim mestom podeli denarno nagrado v čast Meline Mercouri (v nadaljnjem besedilu: nagrada), če so za to na voljo sredstva v ustreznem večletnem finančnem okviru.
Pravni in finančni vidiki nagrade se obravnavajo v okviru ustreznih programov Unije, ki podpirajo kulturo.
2. Znesek nagrade se izplača do konca marca v letu naziva, pod pogojem, da zadevno imenovano mesto še naprej izpolnjuje zaveze, dane na stopnji prijave, izpolnjuje merila in upošteva priporočila iz poročil o izboru in o spremljanju.
Šteje se, da je mesto izpolnilo zaveze, dane na stopnji prijave, če se v času od stopnje prijave do leta naziva program in strategija nista izrazito spremenila, zlasti kadar:
(a)
je proračun ostal na ravni, ki omogoča izvedbo kakovostnega kulturnega programa v skladu s prijavo in merili;
(b)
je bila neodvisnost umetniške ekipe ustrezno spoštovana;
(c)
je evropska razsežnost v končni različici kulturnega programa ostala dovolj močna;
(d)
tržna in komunikacijska strategija ter komunikacijsko gradivo, ki ga uporablja imenovano mesto, jasno izraža dejstvo, da gre pri tej aktivnosti za aktivnost Unije;
(e)
so sprejeti načrti za spremljanje in ocenjevanje učinka naziva na imenovano mesto.
Člen 15
Praktične ureditve
Komisija predvsem:
(a)
zagotovi celovito usklajenost aktivnosti;
(b)
zagotovi usklajevanje med državami članicami in svetom;
(c)
glede na cilje iz člena 2 in merila oblikuje smernice v pomoč pri postopkih izbora in spremljanja v tesnem sodelovanju z svetom;
(d)
zagotovi tehnično podporo svetu;
(e)
vsa poročila sveta objavi na svoji spletni strani;
(f)
javno objavi vse ustrezne informacije in prispeva k prepoznavnosti aktivnosti na evropski in mednarodni ravni;
(g)
spodbuja izmenjavo izkušenj in dobrih praks med nekdanjimi, sedanjimi in prihodnjimi mesti, ki nosijo naziv, pa tudi mesti, ki kandidirajo, ter spodbuja večje razširjanje ocenjevalnih poročil mest in pridobljenih izkušenj.
Člen 16
Ocenjevanje
1. Vsako zadevno mesto je odgovorno za ocenjevanje rezultatov svojega leta kot Evropska prestolnica kulture.
Komisija na podlagi ciljev iz člena 2 in na podlagi meril vzpostavi skupne smernice in kazalnike za zadevna mesta, da bi zagotovila usklajen pristop k postopku ocenjevanja.
Zadevna mesta pripravijo svoja ocenjevalna poročila in jih pošljejo Komisiji do 31. decembra v letu, ki sledi letu naziva.
Komisija ocenjevalna poročila objavi na svoji spletni strani.
2. Poleg ocenjevanja s strani mest Komisija zagotovi redno izvajanje zunanjih in neodvisnih ocenjevanj rezultatov aktivnosti.
Zunanja in neodvisna ocenjevanja se osredotočijo na umestitev vseh nekdanjih Evropskih prestolnic kulture v evropski kontekst, da se lahko naredijo primerjave in pridobijo koristne izkušnje za prihodnje Evropske prestolnice kulture, pa tudi vsa evropska mesta. Ta ocenjevanja zajemajo oceno aktivnosti v celoti, vključno z učinkovitostjo postopkov za njeno izvajanje, njenimi učinki in možnostmi izboljšav.
Komisija Evropskemu parlamentu, Svetu in Odboru regij predloži naslednja poročila, ki temeljijo na navedenih ocenjevanjih, po potrebi pa se jim priložijo ustrezni predlogi:
(a)
začetno vmesno poročilo do 31. decembra 2024;
(b)
drugo vmesno poročilo do 31. decembra 2029;
(c)
naknadno poročilo do 31. decembra 2034.
Člen 17
Razveljavitev in prehodne določbe
Sklep št. 1622/2006/ES se razveljavi. Še naprej pa se uporablja za mesta, ki so že bila imenovana ali so v postopku imenovanja za Evropske prestolnice kulture za leta od 2013 do 2019.
Člen 18
Začetek veljavnosti
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Strasbourgu, 16. aprila 2014