PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1195/2014
ze dne 29. října 2014
o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Dne 15. února 2014 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka („dotčená země“) do Unie na základě článku 10 nařízení (ES) č. 597/2009 („základní nařízení“). Dne 4. září 2014 byla v Úředním věstníku zveřejněna oprava oznámení o zahájení řízení (3).
(2)
Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 3. ledna 2014 Dánské sdružení akvakultury (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové produkce některých pstruhů duhových v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování některých pstruhů duhových a o podstatné újmě, jež tímto subvencováním vznikla, které Komise považovala za dostatečné pro zahájení šetření.
(3)
V souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise před zahájením řízení oznámila vládě Turecka („turecká vláda“), že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že subvencovaný dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka působí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Komise vyzvala tureckou vládu ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci, pokud jde o obsah podnětu, a dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody.
(4)
Turecká vláda nabídku konzultací přijala a konzultace se následně uskutečnily. Během konzultací se nepodařilo dosáhnout řešení na základě vzájemné dohody. Po konzultacích bylo od turecké vlády obdrženo podání. Komise příslušné připomínky náležitě zohlednila.
2. Souběžné antidumpingové řízení
(5)
Dne 15. února 2014 Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (4) informovala rovněž o zahájení antidumpingového šetření týkajícího se dovozu téhož výrobku pocházejícího z Turecka do Unie.
(6)
Definice výrobního odvětví Unie, zástupci výrobců v Unii a období šetření byli titíž při analýze újmy provedené v rámci tohoto antisubvenčního šetření i při analýze újmy provedené v rámci souběžného antidumpingového šetření, a obě analýzy dospěly ke stejným závěrům, není-li uvedeno jinak. Tento přístup byl považován za vhodný pro zefektivnění analýzy újmy a dosažení konzistentních zjištění. Z tohoto důvodu byly připomínky k aspektům týkajícím se újmy vznesené v rámci jednoho z těchto řízení brány v potaz v obou šetřeních.
3. Zúčastněné strany
(7)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení šetření zvláště informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v Turecku a turecké orgány, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich záležitost týká, a vyzvala je k účasti v šetření.
(8)
Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
4. Výběr vzorku
(9)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že v souladu s článkem 27 základního nařízení může přistoupit k výběru vzorku zúčastněných stran, zejména výrobců v Unii, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a vyvážejících výrobců v Turecku.
4.1 Výběr vzorku výrobců v Unii
(10)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení a vzhledem k velké roztříštěnosti výrobního odvětví Unie, jež zahrnuje více než 700 malých a středních podniků, které jsou výrobci, vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a přihlédla rovněž k zeměpisnému rozložení a dostatečnému zastoupení různých kroků a typů výroby (produkce živých, čerstvých, zmrazených a uzených pstruhů a filé). Tento vzorek sestával z devíti výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo na základě údajů uvedených v podnětu více než 12 % celkové výroby v Unii. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve stanovené lhůtě nebyly obdrženy žádné připomínky, a předběžný vzorek byl tedy potvrzen. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
4.2 Výběr vzorku dovozců
(11)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Požadované informace poskytli tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. Vzhledem k takto nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.
4.3 Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(13)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Turecku, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Turecké republiky při Evropské unii, aby identifikovalo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem účastnit se šetření.
(14)
Požadované informace poskytlo osmnáct skupin vyvážejících výrobců v Turecku a rovněž souhlasilo se zařazením do vzorku. Celkový deklarovaný objem vývozu příslušných pstruhů duhových do Unie uskutečněného v roce 2013 těmito společnostmi představuje veškerý vývoz z Turecka do Unie.
(15)
V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán, a přihlédla rovněž k zeměpisnému rozložení. Na skupiny společností zařazené do vzorku, které se nacházejí ve dvou různých regionech, připadá téměř 64 % deklarovaného prodeje na vývoz do Unie.
(16)
V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s tureckými orgány. Jedna společnost výběr společností zařazených do vzorku zpochybnila a uvedla, že by měla být do vzorku rovněž zahrnuta. Argumentovala tím, že výhradně produkuje, zpracovává a prodává pstruhy (tj. že neprovozuje žádnou jinou činnost), a to již od roku 1971, což znamená, že je prvním výrobcem dotčeného výrobku v Turecku. Dále uvedla, že má značný podíl prodeje na domácím trhu, a konečně, že je největším výrobcem v regionu Marmara.
(17)
Komise připomíná, že v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení se výběr společností zařazených do vzorku uskutečnil na základě největších objemů s přihlédnutím k počtu výrobců, jenž mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vzhledem k tomu, že navržený vzorek představuje 64 % vývozu dotčeného výrobku do Unie, je tento vzorek pro situaci tureckého průmyslu reprezentativní. Společnosti zařazené do vzorku se navíc nacházejí ve dvou různých regionech (ze tří zastoupených celkem), což se pro účely šetření považuje za dostačující. Komise proto trvá na tom, že společnosti zařazené do vzorku odpovídají největším reprezentativním objemům dovozu, které mohly být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumány.
5. Individuální zjišťování
(18)
Jedenáct společností nebo skupin společností požádalo o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení. V této fázi šetření Komise ohledně těchto žádostí o individuální zjišťování nepřijala žádné rozhodnutí. Komise se rozhodne, zda žádostem o individuální zjišťování vyhoví, až v konečné fázi šetření.
6. Odpovědi na dotazník
(19)
Komise turecké vládě, všem společnostem v Unii zařazeným do vzorku, třem dovozcům a skupinám vyvážejících výrobců v Turecku zařazeným do vzorku zaslala dotazníky.
(20)
Tři společnosti v rámci jedné skupiny tureckých vyvážejících výrobců požádaly o zproštění povinnosti poskytnout odpověď na dotazník. První z těchto společností namítala, že její hlavní činností je produkce mořčáků a mořanů a že produkuje pouze malý objem dotčeného výrobku. Druhá společnost provozuje malý supermarket a produkce dotčeného výrobku pro ni představuje pouze okrajovou aktivitu a třetí společnost byla dovozcem ve spojení a její prodej dotčeného výrobku v období šetření nebyl významný. Komise se rozhodla zprostit povinnosti vyplnit dotazník zmíněnou společnost provozující malý supermarket. Trvala však na svém stanovisku, že další zmíněná společnost, jejíž hlavní činností je produkce mořčáků a mořanů, musí dotazník vyplnit, a rovněž tak zmíněný dovozce ve spojení, neboť vyprodukovaný objem (v případě vyvážejícího výrobce), respektive objem prodeje (v případě dovozce ve spojení) byl stále významný.
(21)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od turecké vlády a od všech ostatních skupin vyvážejících výrobců v Turecku zařazených do vzorku a od společností žádajících o individuální zjišťování.
7. Inspekce na místě
(22)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro předběžné stanovení existence subvencí, jimi způsobené újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci v Unii:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Francie
-
Danaqua, Grindsted, Dánsko
-
Danforel A/S, Grindsted, Dánsko
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Brørup, Dánsko
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Německo
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Německo
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Polsko
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Španělsko
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Itálie
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Španělsko
b)
vyvážející výrobci v Turecku:
-
skupina společností ve spojení „GMS“, Bodrum, Turecko:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
skupina společností ve spojení „Kilic“, Bodrum, Turecko:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
skupina společností ve spojení „Özpekler“, Denizli, Turecko:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben“), Kayseri, Turecko
c)
vláda Turecka:
-
Ministerstvo hospodářství, Ankara, Turecko
-
Ministerstvo potravinářství, zemědělství a živočišné výroby, Ankara, Turecko
d)
dovozci v Unii, kteří jsou ve spojení s tureckými vývozci:
-
Spador S.R.L. („Spador“)
-
Ternäben Service GmbH („TSG“)
-
Ternäben Vertrieb GmbH („TVG“)
e)
výrobce v Unii (zpracovatel), který je ve spojení s vyvážejícím výrobcem v Turecku (Ternäben):
-
Ternäben Spółka z.o.o., Polsko („TPL“)
8. Období šetření a posuzované období
(23)
Šetření subvencí a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 („období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření („posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):
-
živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(25)
Jak již bylo uvedeno v 1. bodě odůvodnění, definice dotčeného výrobku byla předmětem opravy. Tato oprava byla čistě redakční a neměla vliv na rozsah definice.
2. Obdobný výrobek
(26)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Turecku a/nebo vyvážený do Unie a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.
(27)
Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. Tvrzení týkající se definice výrobku
(28)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že uzení pstruzi by měli být z definice výrobku vyloučeni. Podle těchto stran u nich existují v porovnání s neuzenými pstruhy rozdíly ve výrobním postupu a ve fyzikálních, technických a chemických vlastnostech. Turecké orgány dále tvrdily, že struktura nákladů výrobců uzeného filé a struktura nákladů jiných výrobců se podstatně liší, což by nasvědčovalo tomu, že uzené a neuzené výrobky nejsou tímtéž výrobkem. Dotyčné strany se také odvolávaly na dvě předchozí antidumpingová šetření dokončená v roce 2004 (5), respektive 2005 (6), která se týkala podobných výrobků (velký duhový pstruh a losos) a při nichž uzené výrobky do definice výrobku nespadaly. Strany se odvolávaly zejména na 9. bod odůvodnění nařízení Rady (ES) č. 437/2004 (7), kde se konstatuje, že uzení by změnilo základní vlastnosti příslušného výrobku. Na tomto základě by uzení pstruzi měli být vyloučeni z definice výrobku v tomto šetření.
(29)
Šetření ukázalo, že výrobky v různých úpravách - „živí“, „chlazení“, „zmrazení“ nebo „uzení“ - na něž se vztahuje definice dotčeného výrobku, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Všichni pstruzi mají především stejné základní vlastnosti (chemické, výživové nebo jiné) a příslušné zpracování je těchto vlastností nezbavuje, nýbrž jeho výsledkem jsou pouze různé úpravy, které jsou pouze různými způsoby uchování ryb před dalším zpracováním, přípravou, tepelným zpracováním či konzumací. Proto byl učiněn závěr, že konzervace uzením nemění podstatným způsobem základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti výrobku.
(30)
Pokud jde o odlišné výrobní postupy a odlišnou strukturu nákladů, dotyčné strany nevysvětlily, jak by toto mohlo ovlivnit závěr, že uzené a neuzené výrobky jsou týmž výrobkem. V každém případě nemají případné rozdíly ve výrobních postupech jako takové žádný dopad na definici výrobku. V tomto konkrétním případě se navíc výrobní postup a struktura nákladů u uzeného filé ve skutečnosti významně nelišily od výrobního postupu a struktury nákladů u jiných úprav pstruhů. U každé úpravy byly hlavní nákladovou položkou náklady na chov, tvořené v zásadě náklady na krmivo (rybí moučka a rybí tuk), náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince. Tvrzení v tomto ohledu by proto měla být odmítnuta.
(31)
V předchozích šetřeních, na která se zúčastněné strany odvolávají, nebyly na rozdíl od tohoto šetření uzené výrobky zahrnuty v podnětu, který vedl k zahájení těchto případů. Proto nespadaly do rámce těchto šetření, a nebyly tedy šetřeny. V 9. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 437/2004 se řeší tvrzení jedné ze zúčastněných stran, že zmrazené celé ryby a filé měly být z řízení vyloučeny. Uvedené šetření však neshledalo, ani specificky nekonstatovalo, že by uzené výrobky měly být z definice výrobku vyloučeny. Na základě toho, že při současném šetření bylo zjištěno, že všechny úpravy pstruhů mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti, by tento argument měl být odmítnut.
(32)
Z výše uvedených důvodů bylo tvrzení, že uzené produkty by měly být vyloučeny z rozsahu definice výrobku, v této fázi odmítnuto.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(33)
Žadatel tvrdil, že turecká vláda subvencuje tureckou akvakulturu. Podnět obsahoval důkazy prima facie o několika praktikách subvencování, jež jsou obsaženy jak v právních předpisech, tak i v řadě politických dokumentů, které tvoří základ pro poskytování státní podpory pro uvedené odvětví.
(34)
Komise provedla přezkoumání a rozbor dokumentů poskytnutých v podnětu, jakož i dalších dokumentů, které poskytli v průběhu šetření turecká vláda a vyvážející výrobci zařazení ve vzorku, a shledala, že ze všech těchto dokumentů plyne, že odvětví akvakultury je v Turecké republice zvýhodňované v mnoha směrech.
(35)
Rozhodnutí tureckých orgánů subvencovat specificky akvakulturu sahá zpět do roku 2003, a v jeho důsledku plynuly v posledních deseti letech tureckým producentům a vývozcům značné objemy veřejných peněz.
(36)
V rámci konzultací před zahájením šetření mezi tureckou vládou a Komisí zmíněných výše ve 3. a 4. bodě odůvodnění turecká vláda existenci žádného z šetřených režimů nezpochybnila.
2. Šetřené režimy
(37)
Komise zaslala turecké vládě a vyvážejícím výrobcům zařazeným ve vzorku dotazníky a vyžádala si informace týkající se následujících režimů, které údajně zahrnovaly poskytování subvencí odvětví akvakultury:
-
Státní podpora investic do akvakultury
-
osvobození od cla
-
osvobození od DPH
-
snížení daní
-
příspěvky na odvody na sociální zabezpečení (příspěvky zaměstnavatele)
-
příspěvky na úroky
-
přidělení pozemků
-
příspěvky na daň z příjmu
-
příspěvky na platby sociálního zabezpečení (příspěvky zaměstnanců)
-
Přímé dotace poskytované producentům pstruhů
-
přímé dotace pro chovatele pstruhů
-
přímé dotace na ekologickou produkci pstruhů
-
zvláštní podpora na nedospělé jedince
-
Subvencované půjčky a pojištění pro producenty pstruhů
-
investiční úvěry s nízkou úrokovou sazbou a obchodní půjčky poskytované bankou Ziraat Bankasi
-
investiční úvěry s nízkou úrokovou sazbou a obchodní půjčky poskytované Zemědělskými úvěrovými družstvy
-
Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
-
Dotace na poradenské služby
-
Dotace na rybářská plavidla
-
nákup pohonných hmot pro rybářské lodě (sleva na spotřební dani z lodních pohonných hmot)
-
vyřazování rybářských plavidel
-
Jiné subvence a jiné programy subvencí
3. Státní podpora investic do akvakultury
3.1 Úvod
(38)
Turecká vláda zavedla režim podpory pro podniky, které investují prostředky do určitých odvětví a určitých regionů, přičemž jedním z těchto odvětví je akvakultura. Účelem tohoto režimu je:
-
zvýšit výrobu a zaměstnanost,
-
podpořit rozsáhlé investice napomáhající mezinárodní konkurenceschopnosti,
-
podnítit přímé zahraniční investice,
-
podporovat investice do ochrany životního prostředí a činností v oblasti výzkumu a vývoje v souladu s cíli vymezenými v různých tureckých rozvojových plánech a ročních programech, které jsou podrobněji popsány níže.
3.2 Právní základ
(39)
Ustanovení o státní podpoře investic do akvakultury obsahují následující právní předpisy: Nařízení Turecké republiky č. 2012/3305 o státní podpoře investic, zveřejněné dne 19. června 2012 v Úřední sbírce č. 28328, a sdělení č. 2012/1 o provádění nařízení o státní podpoře investic, zveřejněné dne 20. června 2012v Úřední sbírce č. 28329.
3.3 Zjištění v rámci šetření
(40)
Ačkoli pro období šetření je relevantním režimem podpory nařízení Turecké republiky č. 2012/3305, podobné předpisy existovaly od roku 2006 a i předtím. Tento údaj je důležitý, neboť subvence související s nákupem stálých aktiv, například investiční subvence, mohou být vztaženy k období šetření, přestože byly uděleny již před jeho začátkem.
(41)
Šetření potvrdilo existenci zmíněných režimů státní podpory. Produkce akvakultury je výslovně uvedena v příloze 2/A nařízení č. 2012/3305 na seznamu odvětví, pro něž jsou určeny pobídky, jako je osvobození od daně z přidané hodnoty („DPH“) osvobození od cla, snížení daní, příspěvky na investice, příspěvky na odvody na sociální zabezpečení (příspěvky zaměstnavatele), přidělení pozemků, příspěvky na úroky, příspěvky na daň z příjmu a příspěvky na platby sociálního zabezpečení (příspěvky zaměstnanců). Na základě úrovně hospodářského rozvoje šesti regionů určených nařízením č. 2012/3305 se intenzita podpory může lišit.
(42)
Přestože šetření potvrdilo existenci programů „regionálních investic“, žádná ze společností zařazených ve vzorku nevyužívala všech režimů. Několik těchto společností využívalo osvobození od DPH a osvobození od cla, která platí stejným způsobem pro všechny uvedené regiony v Turecku. Jelikož však společnosti zařazené do vzorku nakupovaly stroje a vybavení od společností v Unii v rámci celní unie EU-Turecko, clo nebylo vyměřeno. Kromě toho, jelikož Turecko aplikuje systém výběru DPH na vstupu a jejího vracení na výstupu, spočívaly výhody získané během období šetření pouze v tom, že společnosti získaly čas dva měsíce, než jim byla daňovými orgány DPH vrácena. Skutečnou výhodou by byl úrok splatný obchodní bance za období, než je DPH vrácena. Tato výhoda je zanedbatelná, a nebyla dále analyzována.
(43)
Jedna společnost zařazená ve vzorku využila zvýhodněnou daňovou sazbu díky nákupu strojního zařízení, který se uskutečnil v rámci výše zmíněného nařízení o státní podpoře investic. Namísto obecně platné sazby daně z příjmů právnických osob ve výši 20 % zaplatila pouze 4 %.
(44)
Tatáž společnost zařazená ve vzorku rovněž využívala program příspěvků na platby sociálního zabezpečení. Jako držitel osvědčení o podpoře investic využívala nárok na příspěvky na platby sociálního zabezpečení jak pro příspěvek zaměstnavatele, tak pro příspěvek zaměstnanců. Poté, co uskutečnila svoji investici, byla společnost úřadem sociálního zabezpečení v případě nově vytvořených pracovních míst osvobozena od platby části příspěvků zaměstnavatele i zaměstnanců na sociální zabezpečení, jež odpovídala minimální mzdě. Tento režim financovalo ministerstvo hospodářství.
3.4 Závěr
(45)
Státní podpora investic se předběžně pokládá za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v případech, kdy má státní podpora formu daňové pobídky, tj. kdy vláda své jinak splatné příjmy promine nebo je nevybere.
(46)
Subvence je specifická a napadnutelná, jelikož její výhody jsou výslovně omezeny na určitá hospodářská odvětví. Přístup k subvenci je dále omezen na určité podniky působící v určitých odvětvích. Subvence navíc nesplňuje požadavky na nespecifičnost podle čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení, vzhledem k počtu a povaze omezení platných pro určitá odvětví, zejména těch omezení, jež omezují buď na určitý typ podniku, nebo zcela vylučují některá odvětví.
(47)
Akvakultura je v příloze 2 A nařízení výslovně uvedena jako jedna z činností, u nichž je možné využívat tento typ osvobození od daní. V příloze 4 nařízení jsou uvedena odvětví, která nemohou využívat žádné pobídky v rámci tohoto režimu.
(48)
Podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení se proto výše uvedené subvence pokládají za finanční příspěvek vlády, jenž poskytuje příjemcům výhodu.
3.5 Výpočet výše subvence
(49)
Jedna společnost využívala výhody v rámci výše uvedených režimů. Zvýhodnění této společnosti bylo však podle zjištění zanedbatelné.
4. Přímé dotace poskytované producentům pstruhů
4.1 Úvod
(50)
Přímé dotace na vyprodukovaný 1 kg pstruha jsou hlavním subvenčním režimem, z nějž plynou výhody pro dotčený výrobek. Tyto subvence jsou každý rok revidovány v rámci každoročního přezkumu zemědělských dotací.
4.2 Právní základ
(51)
Ustanovení o přímých dotacích jsou obsažena v následujících právních předpisech: nařízení Turecké republiky č. 2013/4463 o zemědělských dotacích v roce 2013 ze dne 7. března 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28612 dne 8. dubna 2013 (použitelné se zpětnou účinností od 1. ledna 2013).
4.3 Zjištění v rámci šetření
(52)
Šetření potvrdilo existenci přímých dotací na pstruhy. Bylo zjištěno, že pro období šetření byla výše dotací na 1 kg pstruha stanovena na 0,65 TRY/kg pro produkci do výše 250 tun ročně. Pro vyprodukovaná množství v rozmezí 251-500 tun za rok byla poskytována polovina této částky (0,325 TRY/kg) a na vyprodukovaná množství nad 500 tun nebyly poskytovány žádné dotace. Dotace byly poskytovány výrobcům dotčeného výrobku, kteří mají licenci od Ministerstva potravinářství, zemědělství a živočišné výroby.
(53)
Než může být provedena případná platba, musí být výrobci zaregistrováni v registračním systému pro akvakulturu Ministerstva potravinářství, zemědělství a živočišné výroby. Výrobci jsou podrobováni pravidelným a neohlášeným inspekcím.
(54)
Tři ze čtyř skupin společností zařazených ve vzorku využívaly v období šetření přímé dotace, jelikož samy pstruhy chovaly. Největší skupina, Ternaeben, však pstruhy nechová, nýbrž je nakupuje (převážně živé pstruhy a zmrazené celé ryby) od zemědělců, kteří nejsou ve spojení, a poté je zpracovává. Přímé dotace proto nedostávala. Nebylo tudíž zřejmé, zda výhod přímých dotací může využívat ve stejné míře skupina Ternaeben i ostatní tři skupiny společností zařazené ve vzorku, které pstruhy nejen samy chovaly, ale taktéž je nakupovaly od společností, s nimiž nejsou ve spojení, pro zpracování.
(55)
V tomto ohledu Komise zdůrazňuje, že dotčený výrobek zahrnuje jak surovinu, na niž jsou poskytovány přímé dotace, tedy živé pstruhy, tak i výrobky z ní (čerstvé, zmrazené celé ryby, filé, uzené pstruhy). Vzhledem k tomu, že produkce živých pstruhů je dotována a prakticky všichni chovatelé pstruhů v Turecku tento režim využívají, plynou výhody z tohoto režimu přímých dotací všem výrobcům dotčeného výrobku (tj. živých pstruhů a výrobků z nich), bez ohledu na to, zda pstruhy sami chovají, nebo je nakupují pro další zpracování.
(56)
Výhody plynoucí výrobcům dotčeného výrobku lze v každém případě prokázat. V této souvislosti Komise provedla srovnání nákladů chovu zmíněných tří společností zařazených ve vzorku, které pstruhy samy chovají (včetně přiměřené a konzervativní výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku), s cenou placenou za nákup živých nebo chlazených ryb od dodavatelů, kteří nejsou ve spojení. Komise zjistila, že u všech tří společností byla cena za nákup živých nebo chlazených ryb nižší než průměrné náklady chovu.
(57)
Pokud jde o skupinu Ternaeben, Komise porovnala průměrné náklady chovu ostatních tří skupin společností zařazených ve vzorku (včetně přiměřené a konzervativní výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku) s jednotlivými průměrnými nákupními cenami, které skupina Ternaeben zaplatila za chlazené nebo živé ryby. Bylo zjištěno, že průměrné náklady chovu ostatních tří skupin společností zařazených ve vzorku byly vyšší než průměrná nákupní cena skupiny Ternaeben. Její průměrná nákupní cena podle zjištění odpovídala ostatním společnostem zařazeným ve vzorku.
(58)
Komise se proto domnívá, že společnostem zařazeným ve vzorku, a to i pokud nakupovaly pstruhy od společností, s nimiž nejsou ve spojení, plynuly z režimu přímých dotací výhody.
(59)
Žadatel tvrdil, že byla poskytnuta ještě zvláštní finanční podpora na ekologickou produkci pstruhů a na kusovou produkci nedospělých jedinců. Šetření potvrdilo existenci zvláštní finanční podpory na ekologickou produkci pstruhů. Bylo však zjištěno, že v Turecku existuje pouze jedna společnost provozující ekologickou produkci pstruhů, která však nedávno zkrachovala. V období šetření tudíž nebyly poskytnuty žádné dotace na ekologickou produkci pstruhů.
(60)
Komise navíc zjistila, že zvláštní podpora na produkci nedospělých jedinců existovala v roce 2012, avšak v roce 2013 byla zrušena, jelikož úroveň produkce mladých jedinců v Turecku již uspokojovala potřeby trhu.
4.4 Závěr
(61)
Na základě zjištění v rámci šetření dospěla Komise k předběžnému závěru, že výše uvedené veřejné příspěvky mají formu přímého daru ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, a tudíž poskytují přímou výhodu tureckým producentům pstruhů podle čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Je poskytnuta „výhoda“, protože přímé financování (dotace) poskytují veřejné orgány bez úroku nebo licenčních poplatků. Takovéto volné finanční prostředky obvykle nejsou na trhu k dispozici.
(62)
Popsaný režim přímých dotací je specifický a napadnutelný ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož přístup k němu je omezen na určité podniky. Podniky působící v akvakultuře jsou výslovně jmenovány a pstruh je jasně uveden jako jeden z druhů, na něž je možné využívat tento subvenční režim. Tyto přímé dotace jsou specifické, jelikož orgán, který subvenci poskytuje, a právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k těmto dotacím na podniky působící v odvětví akvakultury.
4.5 Výpočet výše subvence
(63)
Celkovou výhodou každé společnosti byla průměrná výše přímých dotací obdržená v období šetření na vlastní chov živých ryb a průměrná výše dotací poskytnutých tureckou vládou na nákup živých ryb, vypočtená jako celkové poskytnuté dotace vydělené celkovým objemem produkce pstruhů v Turecku.
(64)
V tabulce níže je uvedena předběžně stanovená výše výhody u těchto výše uvedených dotací, přičemž výhodou se rozumí částka, kterou dotčené společnosti obdržely v průběhu období šetření.
Přímé a nepřímé dotace
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subvencované půjčky
5.1 Úvod
(65)
Některé veřejné a soukromé subjekty poskytovaly preferenční půjčky společnostem působícím v odvětví akvakultury. Hlavní dotčené subjekty jsou popsány níže.
(66)
Zemědělská úvěrová družstva jsou soukromoprávní subjekty zřizované zemědělskými producenty (tj. fyzickými nebo právnickými osobami, které se zabývají zemědělskou produkcí) v Turecku za účelem podpory jejich finančních potřeb při podnikání.
(67)
Zemědělská banka Turecké republiky (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi nebo jen „Ziraat Bankasi“) je státem vlastněná banka a veřejnoprávní subjekt, jehož akcie zcela vlastní Podsekretariát Úřadu předsedy vlády pro státní pokladnu. V rámci vládního programu uvedeného níže v 70. bodě odůvodnění, jenž byl v platnosti i v období šetření, poskytuje Ziraat Bankasi preferenční půjčky subjektům z odvětví akvakultury za účelem podpory zemědělské produkce a podnikání v zemědělství. Rada ministrů každoročně stanovuje dobu trvání, postupy a zásady programu a státní pokladna převádí zbývající výši platby úroku v závislosti na příslušné snížené úrokové sazbě, bance Ziraat Bankasi. Má se tudíž za to, že banka Ziraat Bankasi je pověřena výkonem veřejné moci, a považuje se proto za veřejnoprávní subjekt.
(68)
Organizace pro rozvoj malých a středních podniků (KOSGEB) je veřejnoprávní subjekt, jehož cílem je posílit zapojení malých a středních podniků do hospodářského a společenského rozvoje prostřednictvím poskytování kvalitních služeb a podpory při posilování konkurenceschopnosti malých a středních podniků a šíření kultury podnikání. KOSGEB spadá pod Ministerstvo vědy, průmyslu a technologií a je částečně nezávislé.
(69)
Türk Eximbank (dále jen „Eximbank“) založila turecká vláda dne 21. srpna 1987 nařízením č. 87/11914 podle zákona č. 3332 a jedná se o banku zcela vlastněnou státem, jež je veřejnoprávním subjektem, který je hlavním nástrojem vývozních pobídek turecké vlády v rámci turecké strategie udržitelného vývozu. Eximbank byla vládou pověřena, aby podporovala zahraniční obchod a turecké dodavatele/investory působící v zámoří, za účelem zvýšení vývozu tureckých podniků a posílení jejich mezinárodní konkurenceschopnosti. Má se tudíž za to, že Eximbank je pověřena výkonem veřejné moci, a považuje se proto za veřejnoprávní subjekt.
5.2 Právní základ
(70)
Ustanovení o subvencovaných půjčkách jsou obsažena v následujících právních předpisech: nařízení Turecké republiky č. 2013/4271 ze dne 16. února o rozšíření investičních půjček s nízkou úrokovou sazbou a obchodních půjček poskytovaných Ziraat Bankasi a Zemědělskými úvěrovými družstvy v roce 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28561, nařízení Turecké republiky č. 2010/27612 o bezúročných půjčkách pro malé a střední podniky, zveřejněné v Úřední sbírce dne 15. června 2010 a zákon Turecké republiky č. 3332 o vývozních úvěrech poskytovaných Eximbank, tureckou státní bankou pro vývozní úvěry, zveřejněný dne 31. března 1987 v Úřední sbírce č.19417 (bis).
5.3 Zjištění v rámci šetření
(71)
Preferenční půjčky poskytované Eximbank a KOSGEB byly šetřeny na základě příslušných tvrzení v podnětu týkajících se subvencovaných půjček. Šetření potvrdilo existenci půjček s nízkou úrokovou sazbou. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku však dle zjištění nevyužil žádné půjčky poskytované Zemědělskými úvěrovými družstvy.
(72)
Komise zjistila, že jedna společnost zařazená ve vzorku získala během období šetření čtyři preferenční půjčky od Ziraat Bankasi na základě ustanovení nařízení č. 4271/2013. V rámci půjček na akvakulturu Ziraat Bankasi rozšířila investiční půjčky, pokud jde o nákup strojů a zařízení, a rovněž dále rozšířila provozní půjčky za účelem financování provozních nákladů.
(73)
Kromě preferenčních půjček od Ziraat Bankasi využila jedna společnost zařazená ve vzorku bezúročnou půjčku podle nařízení č. 2010/27612, na jehož základě KOSGEB provádí zmíněné programy podpory malých a středních podniků. Malé a střední podniky působící v odvětví akvakultury jsou rovněž oprávněny využívat tyto programy podpory.
(74)
Během šetření bylo navíc zjištěno, že dvě společnosti zařazené ve vzorku získaly dvě, respektive šest půjček s nízkou úrokovou sazbou od Eximbank. Zástupci Eximbank během inspekce na místě uskutečněné společně s tureckou vládou potvrdili, že Eximbank poskytuje tureckým vývozcům půjčky za lepších podmínek, než jaké jsou běžně dostupné na trhu.
5.4 Závěr
(75)
Výše uvedené půjčky s nízkou úrokovou sazbou se předběžně považují za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
(76)
Na základě zjištění v rámci šetření Komise konstatuje, že výhoda pro příjemce má formu snížených úrokových sazeb půjček poskytovaných pro produkci v oblasti akvakultury. Uvedený režim, tj. státem podporované půjčky, poskytuje příjemci výhodu, jelikož tyto půjčky jsou poskytovány za finančních podmínek, které neodpovídají tržním podmínkám pro půjčky se srovnatelnou dobou splatnosti. Tyto půjčky jsou poskytovány za nižší než tržní sazby.
(77)
Tyto režimy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož orgány poskytující subvenci nebo právní předpisy, kterými se tyto orgány řídí, výslovně omezují přístup na určité podniky.
(78)
Všechny výše uvedené půjčky se proto považují za napadnutelné subvence, které poskytují výhodu, a jsou specifické ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
5.5 Výpočet výše subvence
(79)
Podle ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení byla výhoda u preferenčních půjček předběžně vypočtena jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnosti mohly získat na trhu. Jako referenční hodnotu Komise použila vážený průměr úrokových sazeb půjček poskytnutých v Turecku v období šetření, zjištěný pomocí elektronické obchodní platformy Bloomberg (index WAIRCOMM).
(80)
Výhoda byla vypočtena pro období šetření jako rozdíl mezi úroky skutečně zaplacenými v období šetření a úroky, které by byly zaplaceny při použití referenční hodnoty.
(81)
Subvenční rozpětí vypočtená pro vyvážející výrobce zařazené ve vzorku na základě této metodiky jsou tato:
Preferenční půjčky
Název společnosti
Subvenční rozpětí
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného
6.1 Úvod
(82)
Zákon o zemědělském pojištění a nařízení o prováděcích zásadách Zemědělského pojišťovacího poolu stanoví vládní cíl poskytovat pojistné krytí proti veškerému úbytku rybí populace a veškerým ztrátám z odlovu pstruhů v důsledku četných možných nákaz, přírodních katastrof, nehod apod.
(83)
Typy pojištění poskytovanými v rámci Zemědělského pojišťovacího poolu jsou i) pojištění úrody, ii) pojištění úrody ve sklenících, iii) pojištění velkých hospodářských zvířat, iv) pojištění malých hospodářských zvířat, v) pojištění drůbeže a vi) pojištění akvakultury.
6.2 Právní základ
(84)
Právní základ tohoto programu tvoří zákon o zemědělském pojištění č. 5363 a nařízení Turecké republiky č.2012/4138 týkající se rizik, produktů a regionů, jež pokrývá Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného, ze dne 23. ledna 2013, zveřejněné v Úřední sbírce č. 28537.
6.3 Zjištění v rámci šetření
(85)
Šetření potvrdilo existenci tohoto subvenčního režimu. Podle článků 12 a 13 zákona o zemědělském pojištění č. 5363 a nařízení č. 2012/4138 týkajícího se rizik, produktů a regionů, jež pokrývá Zemědělský pojišťovací pool a zvýhodněné sazby pojistného („nařízení č. 2012/4138“), mohou producenti produktů akvakultury využívat podporu, již vláda poskytuje na platbu pojistného, jak stanoví článek 1/6 nařízení č. 2012/4138.
(86)
Společnost, která chce podat žádost u Zemědělského pojišťovacího poolu, předloží návrh pojistky, o niž má zájem. Následně je společnost Zemědělským pojišťovacím poolem prošetřena za účelem posouzení rizika a je jí nabídnuta pojistka s uvedením splatné částky pojistného. Pokud společnost působící v odvětví zemědělství nabídku přijme, hradí vláda polovinu pojistného.
(87)
Komise zjistila, že zemědělci v Turecku obvykle své produkty nepojišťují. Pouze jedna ze společností zařazených do vzorku využívala během období šetření po dobu 3 měsíců program vládní podpory na platbu pojistného. Poté přešla k soukromému pojistiteli.
6.4 Závěr
(88)
V praxi má výhoda, již poskytuje tento režim, formu snížení finančních nákladů na životní pojištění populace akvakultury. Tento režim představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení ve formě přímého daru, který poskytuje vláda producentům pstruhů, a „finanční příspěvek“ ve smyslu základního nařízení, protože příjemce subvence získává výhodu ze zvýhodněných sazeb pojistného, které jsou podstatně nižší než sazby za pojistné krytí srovnatelných rizik dostupné na trhu. Režim poskytuje výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Tato výhoda se rovná rozdílu mezi sazbami nabízenými v rámci komerčního pojištění a subvencovanou sazbou.
(89)
Tato subvence je specifická, jelikož orgán, který subvenci poskytuje, a právní předpisy, kterými se tento orgán řídí, výslovně omezují přístup k této subvenci na podniky působící v zemědělství, a subvence je dokonce výslovně zaměřena na rizika, jimž čelí producenti v akvakultuře.
6.5 Výpočet výše subvence
(90)
Jedna společnost využívala výhody v rámci tohoto režimu. Zvýhodnění této společnosti bylo však podle zjištění zanedbatelné.
6.6 Dotace na poradenské služby
(91)
Tento režim je zaměřen na poskytování nezbytných znalostí a know-how producentům v akvakultuře za účelem modernizace a zvýšení jejich produkce a zvýšení jejich efektivnosti. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku dle zjištění tento režim v období šetření nevyužíval.
6.7 Dotace na pohonné hmoty a vyřazování rybářských plavidel
(92)
Tyto dotace jsou spojené s nákupem pohonných hmot pro rybářské lodě nebo s vyřazováním rybářských plavidel. Tyto dotace přinášejí výhody specificky pro činnosti v oblasti rybolovu. Žádný z vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku dle zjištění tyto dotace v období šetření nevyužíval.
6.8 Závěr ohledně subvencování
(93)
Komise vypočetla výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení pro šetřené společnosti podle jednotlivých režimů a sečtením těchto údajů vypočetla celkovou výši subvence za období šetření pro každou skupinu.
(94)
Pro výpočet níže uvedených celkových subvenčních rozpětí Komise nejprve vypočetla procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tato procentuální hodnota byla poté použita k výpočtu subvence, jež připadá na vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření.
(95)
Poté byla vypočtena výše subvence na dotčený výrobek v ekvivalentu celé ryby vyvezený do Unie v průběhu období šetření a níže uvedená rozpětí vypočtená jako procento hodnoty CIF téhož vývozu v ekvivalentu celé ryby.
(96)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise subvenční rozpětí vypočetla na základě váženého průměru. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené ve vzorku.
(97)
U všech ostatních vyvážejících výrobců Komise subvenční rozpětí v souladu s článkem 28 základního nařízení stanovila na základě dostupných údajů. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(98)
Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, protože dovoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval více než 80 % celkového vývozu do Unie v období šetření. Na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení subvenčního rozpětí pro zbývající podniky úroveň té ze společností zařazených ve vzorku, jejíž subvenční rozpětí je nejvyšší.
Název společnosti
Subvenční rozpětí
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
vážený průměr vzorku
8,2 %
celostátní subvenční rozpětí
9,7 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(99)
Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo více než 700 výrobců. Tito výrobci tvoří „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(100)
Celková výroba v Unii v období šetření byla odhadována přibližně na 170 milionů kg v ekvivalentu celé ryby („whole fish equivalents“, dále jen „WFE“), na základě údajů, které poskytla národní a evropská sdružení výrobců a jednotlivé společnosti. Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku bylo vybráno devět výrobců v Unii, kteří představují více než 12 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
2. Spotřeba v Unii
(101)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě celkového odhadovaného objemu prodeje unijních výrobců na trhu Unie a celkového objemu dovozu na základě údajů Eurostatu.
(102)
Celkový objem prodeje unijních výrobců byl odhadnut postupem uvedeným ve 130. bodě odůvodnění.
(103)
Co se týče objemu dovozu, Eurostat vykazuje čistou hmotnost pro šest různých kódů KN, a sice živé, čerstvé, chlazené, zmrazené a/nebo uzené, ve formě celých a/nebo vykuchaných ryb nebo filé. Pro účely porovnávání byly čisté hmotnosti převedeny na WFE vydělením dovezeného množství zaznamenaného v Eurostatu podle níže uvedených přepočítacích koeficientů. Tyto přepočítací koeficienty byly poskytnuty v podnětu a jsou v daném odvětví běžně používány.
Tabulka 1
Přepočítací koeficienty
Úprava výrobku
Koeficient
živí
1,00
čerství/chlazení/zmrazení (vykuchaní)
0,85
filé: čerstvé/chlazené/zmrazené
0,47
filé: uzené
0,40
(104)
Příslušné kódy KN zahrnují rovněž jiné druhy ryb, na které se toto šetření nevztahuje, jako je například pstruh obecný (salmo trutta), pstruh žlutohrdlý (oncorhynchus clarki), pstruh aguabonita (oncorhynchus aguabonita) a pstruh gilský (oncorhynchus gilae). Na základě šetření však bylo zjištěno, že jiné druhy než dotčený výrobek nebyly v Turecku produkovány, nebo pouze v zanedbatelném množství. Toto zjištění vycházelo z údajů, které poskytlo turecké výrobní odvětví Svazu evropských producentů v akvakultuře (Federation of European Aquaculture Producers, „FEAP“), a dalších veřejných zdrojů informací (8), které byly pokud možno porovnávány s příslušnými tureckými úředními statistikami. Na tomto základě se dospělo k závěru, že statistiky Eurostatu poskytují dostatečně spolehlivé a úplné údaje o dovozu.
(105)
Spotřeba v Unii byla v období 2010-2011 dle zjištění konstantní, poté se v letech 2011-2012 snížila o 5 % a od roku 2012 a v období šetření zaznamenala další pokles o 7 %. Celkově se spotřeba během posuzovaného období snížila o 12 %.
Tabulka 2
Spotřeba v Unii (v kg WFE)
2010
2011
2012
Období šetření
Celková spotřeba v Unii
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Index
100
100
95
88
Zdroj: FEAP, Eurostat
3. Dovoz z dotčené země
3.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(106)
Jak je uvedeno ve 103. bodě odůvodnění, Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu, vyjádřených v kg WFE. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě objemu dovozu z Turecka a celkové spotřeby v Unii.
(107)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 3
Objem dovozu (v kg WFE) a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem dovozu z Turecka (v kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Index
100
137
141
172
Podíl na trhu
9 %
12 %
13 %
17 %
Index
100
137
149
195
Zdroj: Eurostat
(108)
Navzdory poklesu spotřeby se objem dovozu dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období soustavně zvyšoval, a celkem vzrostl o 72 %. To vedlo k nárůstu příslušného podílu na trhu z 9 % v roce 2010 na 17 % v období šetření, tj. k nárůstu o 8 procentních bodů nebo o 95 % během posuzovaného období.
3.2 Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení
(109)
Komise určila průměrné ceny dovozu na základě údajů Eurostatu vydělením celkového objemu tureckého dovozu vyjádřeného v kg WFE celkovou hodnotou tohoto dovozu. Cenové podbízení tohoto dovozu bylo stanoveno na základě údajů vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku.
(110)
Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 4
Dovozní ceny (EUR/kg WFE)
2010
2011
2012
Období šetření
Turecko
2,63
2,78
2,83
2,75
Index
100
106
108
105
Zdroj: Eurostat
(111)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku se mezi rokem 2010 a 2012 zvýšila o 8 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím šetření klesla o 3 %. Celkově se průměrná dovozní cena během posuzovaného období zvýšila o 5 %.
(112)
Cenové podbízení během období šetření Komise stanovila srovnáním: a) váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu; a b) odpovídajícího váženého průměru cen dovozu od vyvážejících výrobců zařazených ve vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, podle typu výrobku, stanovených na základě CIF (cost, insurance, freight).
(113)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených ve vzorku v období šetření. Ukázal, že vážený průměr rozpětí cenového podbízení činil 5 až 18 % dovozu z dotčené země na trh Unie.
(114)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku namítal, že Komise by měla náležitě zohlednit veškeré rozdíly v obchodní úrovni. Šetření však ukázalo, že v obchodní úrovni neexistují mezi výrobci v Unii zařazenými do vzorku a vyvážejícími výrobci v Turecku zařazenými do vzorku žádné rozdíly. Zmíněný argument je proto nutné odmítnout.
(115)
Egejské sdružení vývozců (zastupující turecké vývozce) a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že výrobní odvětví Unie se zaměřuje hlavně na ekologickou produkci pstruhů a na produkci růžových pstruhů, které mají v porovnání se pstruhy vyváženými z Turecka výrazně vyšší ceny. Proto tvrdili, že ceny nejsou srovnatelné. Jak je však vysvětleno výše ve 113. bodě odůvodnění, cenové srovnání bylo provedeno zvlášť podle typu výrobku u transakcí na téže obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitými úpravami. Jakékoli cenové rozdíly vyplývající z odlišnosti různých typů výrobku tedy byly náležitě zohledněny.
(116)
Egejské sdružení vývozců rovněž tvrdilo, že výrobní odvětví Unie používá odlišné výrobní postupy, jejichž výsledkem jsou odlišné optické a organoleptické vlastnosti a odlišná doba skladovatelnosti. Tvrdili, že pstruzi, které produkuje výrobní odvětví Unie, mají rovněž odlišná hmotnostní rozpětí v porovnání se pstruhy produkovanými v Turecku. Všechny tyto aspekty měly mít dopad na srovnání cen, a měly by být proto vzaty v úvahu. Tato tvrzení však nebyla podložena žádnými důkazy, a ani během šetření nebyly zjištěny žádné skutečnosti, které by je prokazovaly. Jak je vysvětleno ve 113. bodě odůvodnění, cenové srovnání bylo provedeno zvlášť podle typu výrobku u transakcí na téže obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitými úpravami. Jakékoli rozdíly vyplývající z odlišnosti různých typů výrobku byly tedy náležitě zohledněny.
(117)
Uvedená tvrzení týkající se srovnání cen by proto měla být odmítnuta.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Obecné poznámky
(118)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.
(119)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(120)
Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v podnětu, FEAP a Eurostatu. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(121)
Posuzovanými makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše subvenčního rozpětí.
(122)
Posuzovanými mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.
4.2 Makroekonomické ukazatele
4.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Objem výroby výrobního odvětví Unie byly zjištěny od FEAP a od žadatele. Údaje FEAP se shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na živé ryby vylovené v každém členském státě. Jelikož údaje FEAP se týkaly pouze části období šetření, byly doplněny na základě odhadů žadatele. Kromě toho, vzhledem k tomu, že se údaje FEAP shromažďují na základě ceny z farmy a vztahují se na vylovené živé ryby, a za účelem zamezení dvojímu započtení byla k produkci živých ryb v EU připočtena část dovozu ze všech zdrojů určená k dalšímu zpracování (na základě údajů, které poskytli vyvážející výrobci zařazení ve vzorku v odpovědích na dotazník, přibližně 20 % celkového objemu dovozu, s výjimkou „uzených“).
(124)
Na tomto základě se celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
Období šetření
Objem výroby (v kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Index
100
96
90
81
Výrobní kapacita (v kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Index
100
98
95
83
Využití kapacity
76 %
75 %
72 %
75 %
Index
100
98
95
98
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, Eurostat
(125)
Výroba během posuzovaného období každoročně klesala. V období šetření se výroba snížila o 19 % v porovnání s rokem 2010. Tento pokles byl výraznější než pokles spotřeby v posuzovaném období.
(126)
Výrobní kapacita byla odhadnuta na základě vydělení objemu výroby mírou využití kapacity u výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(127)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se za posuzované období snížila o 17 %. Ze zjištění v rámci šetření vyplývá, že řada výrobců v Unii během posuzovaného období uzavřela své výrobní závody, čímž se snížila celková výrobní kapacita Unie.
(128)
Míra využití kapacity u výrobců v Unii činila v posuzovaném období přibližně 75 %, a od roku 2010 do konce období šetření tedy klesla o 1 procentní bod.
4.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie (v kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Index
100
96
90
80
Podíl na trhu
89 %
85 %
84 %
81 %
Index
100
96
95
91
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku, Eurostat
(130)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven na základě celkového objemu výroby, jak je popsán ve 123. bodě odůvodnění, odečtením prodeje výrobního odvětví Unie na vývoz.
(131)
Objem prodeje na vývoz vychází z údajů Eurostatu převedených na kg WFE. Jiné druhy pstruhů, jež mohly být zahrnuty v dotčených kódech KN, byly považovány za zanedbatelné, neboť nebyly v Unii produkovány nebo byly produkovány pouze ve velmi malých množstvích. Mělo se tudíž za to, že Eurostat poskytl dostatečně spolehlivé údaje o vývozu pstruha duhového během posuzovaného období.
(132)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se tedy mezi rokem 2010 a obdobím šetření neustále snižoval, a v posuzovaném období klesl celkem o 20 %. Tento nepříznivý trend byl výraznější než pokles celkové spotřeby za stejné období popsaný ve 105. bodě odůvodnění.
(133)
V důsledku toho se tržní podíl výrobního odvětví Unie během posuzovaného období rovněž snižoval a celkově klesl ve stejném období o 8 procentních bodů. Zároveň se o 72 % zvýšil turecký dovoz a jeho odpovídající podíl na trhu vzrostl o 8 procentních bodů, jak je uvedeno ve 108. bodě odůvodnění výše, což odpovídalo ztrátě podílu na trhu, již zaznamenalo výrobní odvětví Unie.
4.2.3 Růst
(134)
Spotřeba v Unii se od roku 2011 do konce období šetření snížila. Navzdory klesající poptávce na trhu Unie se dovoz z Turecka téměř zdvojnásobil, a výsledkem byl nárůst podílu na trhu v posuzovaném období. Výrobní odvětví Unie tedy přišlo o část svého podílu na trhu, zatímco dotčenému dovozu se podařilo svůj podíl na klesajícím trhu Unie zvýšit. Současně se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil více, než se zmenšil trh, zatímco objem tureckého dovozu se zvýšil v absolutním i v relativním měřítku.
4.2.4 Zaměstnanost a produktivita
(135)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
Období šetření
Počet zaměstnanců
3 692
3 413
3 144
2 862
Index
100
92
85
78
Produktivita (v kg WFE na zaměstnance)
45 578
47 431
48 332
47 847
Index
100
104
106
105
Zdroj: podnět, FEAP, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku
(136)
Zaměstnanost výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě celkového objemu výroby vyděleného produktivitou výrobců v Unii zařazených ve vzorku. Vzhledem k poklesu objemu výroby (tabulka 5) se míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období snížila o 22 %.
(137)
Jelikož se zaměstnanost snižovala rychleji než objem výroby, zvýšila se odhadovaná produktivita na zaměstnance, měřená jako produkce v kg WFE na zaměstnance, během posuzovaného období o 5 %.
4.2.5. Výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování nebo dumpingu
(138)
Všechna subvenční rozpětí jsou podstatně vyšší než úroveň považovaná za nepatrnou. Pokud jde o dopad výše napadnutelných subvencí na výrobní odvětví Unie, nelze ho vzhledem k objemu a cenám dovozu z Turecka považovat za zanedbatelný.
(139)
Jelikož se jedná o první antisubvenční šetření týkající se dotčeného výrobku, nejsou k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného dřívějšího subvencování nebo dumpingu.
4.3 Mikroekonomické ukazatele
4.3.1 Ceny a činitele ovlivňující ceny
(140)
Vážený průměr jednotkových prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné jednotkové prodejní ceny pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, v EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Index
100
105
105
107
Jednotkové náklady výroby v EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Index
100
104
106
109
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(141)
Průměrná jednotková prodejní cena výrobců v Unii zařazených ve vzorku se nejprve zvýšila z 2,76 EUR na kg WFE v roce 2010 na 2,91 EUR v roce 2011, poté v roce 2012 klesla na 2,89 EUR a v období šetření se znovu zvýšila na 2,95 EUR. Celkově se průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených ve vzorku za posuzované období zvýšila o 7 %. Toto zvýšení však nestačilo k vyrovnání současného nárůstu nákladů výroby o 9 % během téhož období. V důsledku toho klesla během období šetření průměrná čistá jednotková prodejní cena pod úroveň jednotkových nákladů výroby.
(142)
Výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly z 2,73 EUR na kg WFE v roce 2010 na 2,84 EUR v roce 2011. V roce 2012 byl zaznamenán mírný nárůst na 2,89 EUR. K většímu nárůstu na 2,98 EUR došlo v období šetření, kdy náklady výroby přesáhly průměrné jednotkové prodejní ceny, čímž se výroba v Unii stala celkově nerentabilní. Nejvýznamnějším prvkem nákladů výroby jsou náklady na krmivo (rybí moučku a rybí tuk) společně s náklady na energie a náklady na jikry nebo nedospělé jedince, které se během posuzovaného období zvýšily, což se tedy odrazilo v nárůstu průměrných výrobních nákladů.
4.3.2 Náklady práce
(143)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených ve vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Index
100
101
106
104
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(144)
Mezi rokem 2010 a obdobím šetření se průměrné náklady práce na zaměstnance u výrobců v Unii zařazených do vzorku zvýšily o 4 %. Tento celkový nárůst během posuzovaného období je relativně nízký a v každém případě nižší než obecný nárůst nákladů práce (7,5 %) (9) a míry inflace (9,6 %) (10) v Unii za stejné období.
4.3.3 Zásoby
(145)
Pstruh je produkt rychle podléhající zkáze, jehož skladovatelnost je, není-li zmrazen, kratší než dva týdny. Jelikož výrobci v Unii zařazení ve vzorku si po výlovu pstruhů nevytvářejí zásoby a svoji produkci nezmrazují ve významné míře, nepovažuje se úroveň zásob v tomto šetření za významný ukazatel újmy.
4.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
(146)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených ve vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Index
100
230
- 13
- 88
Peněžní tok (v tis. EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Index
100
428
338
- 220
Investice (v tis. EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Index
100
105
111
260
Návratnost investic
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Index
100
238
- 13
- 74
Zdroj: údaje výrobců v Unii zařazených ve vzorku
(147)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. V letech 2010 a 2011 se ziskovost mírně zvýšila, zůstávala však na nízké úrovni, jen mírně nad hranicí rentability. Situace se dále zhoršila v roce 2012, kdy se ziskovost dostala do záporných hodnot, a v období šetření, kdy se ztráty dále zvýšily. Byl to, jak je objasněno ve 142. bodě odůvodnění, důsledek trendu zvyšujících se výrobních nákladů, přičemž výrobní odvětví Unie nemohlo zároveň odpovídajícím způsobem zvýšit ceny. Během dotčeného období řada výrobců v Unii ukončila činnost.
(148)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Čistý peněžní tok vykazoval od roku 2010 do roku 2011 rostoucí trend a poté klesal. Mezi rokem 2012 a obdobím šetření prudce klesl, čímž se celkový kumulativní peněžní tok v dotčeném období dostal do záporných hodnot. Obecně lze říci, že nepříznivý vývoj peněžního toku odpovídá klesajícímu trendu ziskovosti, ačkoli záporný peněžní tok v roce 2010 a podstatný pokles mezi rokem 2012 a obdobím šetření byl rovněž výsledkem investic provedených v rámci úsilí o konsolidaci, jak je vysvětleno ve 149. bodě odůvodnění.
(149)
Investice se v letech 2010 až 2012 zvýšily pouze mírně, zatímco v období šetření došlo k jejich výraznému nárůstu. Investice souvisely s akvizicemi výrobních závodů společností, jež přerušily výrobu, a/nebo s konsolidací společností ve spojení, nikoli s nahrazováním stávajícího majetku nebo s pořizováním dalšího a/nebo nového vybavení. Vrchol investičních aktivit zaznamenaný během období šetření tedy souvisel v prvé řadě s konsolidací. To potvrzuje skutečnost, že celková výrobní kapacita se během posuzovaného období snížila o 17 %.
(150)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech z čisté účetní hodnoty investic. Návratnost investic vykazovala tentýž trend jako ziskovost, tj. od roku 2010 do roku 2011 se zvýšila, avšak zůstávala pouze mírně nad hranicí rentability. Návratnost investic se poté snížila a v roce 2012 se dostala do záporných hodnot. V období šetření dále klesla. Tento nepříznivý vývoj byl důsledkem skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nemohlo zvýšit své ceny navzdory vzestupnému trendu výrobních nákladů.
(151)
Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, snižující se schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku vytvářet hotovost pro výrobu obdobného výrobku zhoršovala jejich finanční situaci tím, že vedla k poklesu jejich interně vytvářených prostředků. Pokud jde o finanční prostředky od bank, byly zaznamenány rostoucí obtíže s jejich získáváním. Šetřením bylo zjištěno, že celkově se schopnost opatřit si kapitál zhoršila.
5. Závěr ohledně újmy
(152)
Šetření v této fázi jasně prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Tato újma se projevila zejména jako ztráta podílu na trhu a pokles ziskovosti. Zároveň rostl podíl dovozu dotčeného výrobku na trhu a bylo zjištěno, že při tomto dovozu dochází na trhu Unie k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(153)
Některé ukazatele újmy, například jednotkové prodejní ceny, průměrné náklady práce na zaměstnance, produktivita a investice zaznamenaly příznivý vývoj. Pokud jde o jednotkové prodejní ceny, jejich nárůst byl důsledkem nárůstu výrobních nákladů. Tento nárůst však nevyrovnal celkový nárůst jednotkových nákladů, a v důsledku toho se ziskovost v roce 2012 dostala do záporných hodnot. Jak je vysvětleno ve 144. bodě odůvodnění, nárůst průměrných nákladů práce na zaměstnance, který zaznamenalo výrobní odvětví Unie, byl nižší než obecný nárůst nákladů práce a míry inflace v Unii. Výrobní odvětví Unie muselo snížit počet svých zaměstnanců, což vedlo k nárůstu produktivity na zaměstnance. Nárůst investic souvisel hlavně s akvizicemi výrobních závodů společností, jež přerušily výrobu, a s konsolidací, nikoli s nahrazováním stávajícího majetku nebo s pořizováním nového vybavení.
(154)
Většina ukazatelů újmy vykázala nepříznivý vývoj. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic. Ziskovost a návratnost investic, které byly v letech 2010 a 2011 pouze mírně nad hranicí rentability, se v roce 2012 dostaly do záporných hodnot v období šetření dále klesaly. Pod tlakem subvencovaného dovozu se zároveň snížil objem výroby, výrobní kapacita, zaměstnanost a podíly na trhu.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(156)
V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než subvencovaný dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu. Zmíněnými činiteli jsou:
a)
dovoz z jiných třetích zemí
b)
vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
c)
vývoj spotřeby
d)
konkurence jiných druhů ryb
e)
administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
f)
tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
g)
nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory.
1. Účinek subvencovaného dovozu
(157)
Komise za účelem určení příčinné souvislosti mezi subvencovaným dovozem dotčeného výrobku z Turecka a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, analyzovala objem a cenové hladiny subvencovaného dovozu a míru, do jaké tyto činitele mohly způsobit podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(158)
Šetření ukázalo, že se subvencovaný dovoz z dotčené země v posuzovaném období téměř zdvojnásobil. To vedlo ke zvýšení jeho podílu na trhu o 8 procentních bodů, z 9 % v roce 2010 na 17 % v období šetření. K tomuto zvýšení došlo navzdory klesajícímu trendu spotřeby. Výrobní odvětví Unie ve stejném období ztratilo 8 procentních bodů svého podílu na trhu.
(159)
Průměrné ceny subvencovaného dovozu se mezi rokem 2010 a obdobím šetření zvýšily o 5 %. Tento nárůst byl způsoben celkovým nárůstem výrobních nákladů. Dovozní ceny však zůstaly na výrazně nižší úrovni než ceny výrobního odvětví Unie. Subvencovaný dovoz představoval cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, jehož průměrné rozpětí činilo během období šetření 9 %. Zároveň kvůli zvýšenému objemu subvencovaného dovozu dotčeného výrobku, který na trhu Unie vytvářel značný cenový tlak, nemohlo výrobní odvětví Unie dostatečně zvýšit své prodejní ceny tak, aby pokrylo své zvýšené výrobní náklady, a v žádném případě nad ceny subvencovaného dovozu z Turecka.
(160)
Bylo zjištěno, že nárůst subvencovaného dovozu z Turecka a jeho podílu na trhu se jasně kryje se ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu, poklesem jeho objemu výroby, výrobní kapacity a zaměstnanosti a klesajícím trendem ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic. Mělo se tudíž za to, že subvencovaný dovoz vytváří tlak na výrobní odvětví Unie, což následně přispělo k jeho neschopnosti zvýšit své prodejní ceny tak, aby odpovídaly nákladům, ke ztrátě podílu na trhu a ke zhoršení jeho celkové hospodářské a finanční situace.
(161)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie je třeba přičíst nárůstu dovozu z Turecka za subvencované ceny a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, měl tento dovoz rozhodující úlohu.
2. Účinky jiných činitelů
2.1 Dovoz ze třetích zemí
(162)
Objem dovozu z jiných třetích zemí (Chile, Norska, Bosny a Hercegoviny a dalších) se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Dovoz ze třetích zemí
Země
2010
2011
2012
Období šetření
Celkem za všechny třetí země kromě dotčené země
Objem (v kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Index
100
136
109
99
Podíl na trhu
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Index
100
135
115
112
Průměrná cena (v EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Index
100
108
106
112
Zdroj: Eurostat
(163)
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí byl nízký a v posuzovaném období dokonce ještě mírně klesl. Mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil, ale následně se opět snížil a v období šetření byl jeho objem mírně nižší než na začátku posuzovaného období, v roce 2010. Podíl na trhu vykazoval obdobný trend. Mezi roky 2010 a 2011 se zvýšil, avšak v roce 2012 a v období šetření se opět snížil. Celkem se jejich podíl na trhu v posuzovaném období mírně zvýšil, z 2,4 % na 2,7 %. Ve stejném období dosahoval dovoz z Turecka mnohem vyšší úrovně jak z hlediska objemu, tak z hlediska podílů na trhu a vykazoval stálý rostoucí trend.
(164)
Průměrné dovozní ceny v posuzovaném období rostly. Celkem se průměrné dovozní ceny za posuzované období zvýšily o 12 %. Ceny dovozu z jiných třetích zemí byly nižší než průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených ve vzorku, avšak vyšší než turecké dovozní ceny, s výjimkou roku 2012, kdy byly o něco nižší.
(165)
S ohledem na nízký a stálý objem dovozu a nízké a poměrně stálé tržní podíly všech ostatních třetích zemí a jejich cenové hladiny, které odpovídaly celkovým cenovým hladinám v Unii, dospěla Komise v této fázi k závěru, že dovoz z ostatních třetích zemí k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěl.
2.2 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(166)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Objem vývozu (v kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Index
100
110
106
125
Průměrná cena (v EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Index
100
113
101
102
Zdroj: Eurostat
(167)
Prodej výrobního odvětví Unie na vývoz se během posuzovaného období zvýšil o 25 %. Hlavním trhem pro výrobní odvětví Unie je nicméně trh Unie, přičemž vývoz představoval v letech 2010-2011 pouze přibližně 3 % jeho výroby a v období šetření přibližně 5 %. Vývozní prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly přibližně o 30 % vyšší než jeho průměrná prodejní cena v Unii, a vytvářely tedy vyšší zisky než prodej na trhu Unie.
(168)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie neruší příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.3 Vývoj spotřeby
(169)
Spotřeba v Unii vykazovala od roku 2010 do roku 2011 stálé hodnoty, zatímco mezi rokem 2011 a obdobím šetření klesla o 12 %, a celkově tedy klesla o 12 %. Navzdory klesající spotřebě se však subvencovanému dovozu z Turecka podařilo zvýšit podíl na trhu o 8 procentních bodů nebo 95 %, zatímco výrobní odvětví Unie z podílu na trhu ztratilo rovněž 8 procentních bodů. Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie a ztrátu jeho podílu na trhu proto nelze vysvětlit výhradně celkovým poklesem spotřeby. Stálý nárůst subvencovaného dovozu na zmenšujícím se trhu, při němž docházelo k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie, tudíž způsobil újmu sám o sobě a, jak se konstatuje ve 160. bodě odůvodnění, měl rozhodující úlohu.
(170)
Na základě těchto skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že ačkoli klesající spotřeba mohla přispět k újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie, nemohla sama o sobě tuto újmu vysvětlit, a tudíž nemohla narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.4 Konkurence jiných druhů ryb
(171)
Egejské sdružení vývozců tvrdilo, že příčinou podstatné újmy, již utrpělo výrobní odvětví Unie, byla konkurence jiných druhů ryb, například pangase, velkého pstruha a lososa.
(172)
Pokud jde pangase, jeho dovoz klesl v posuzovaném období přibližně o 24 %. To je v kontrastu s nárůstem dovozu dotčeného výrobku v témže období.
(173)
Pokud jde o jiné druhy ryb, je třeba poznamenat, že podle dostupných informací, konkrétně podle veřejně dostupné studie ústavu Fødevareøkonomisk Institut Kodaňské univerzity (11), jsou velký pstruh a losos vzájemně nahraditelní a konkurují si ve stejném segmentu trhu. Naproti tomu pstruh, který je předmětem současného šetření, se prodává v rámci jiných segmentů trhu a neexistuje žádný přímý vzájemný vztah mezi cenou velkých pstruhů nebo lososů a cenou pstruha, který je předmětem současného šetření.
(174)
Proto by tato tvrzení měla být odmítnuta.
(175)
Na základě těchto skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že konkurence jiných druhů ryb k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěla.
2.5 Administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení
(176)
Egejské sdružení vývozců dále tvrdilo, že příčinou podstatné újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla administrativní a regulační zátěž a rovněž omezené možnosti využívání některých zeměpisných oblastí pro účely akvakultury.
(177)
Údajná souvislost mezi zmíněnými administrativními a regulačními požadavky a újmou nebyla doložena. Zejména nebylo prokázáno, že by se správní a regulační rámec včetně zeměpisných omezení týkajících se oblastí, které jsou k dispozici pro účely akvakultury, v průběhu posuzovaného období změnil takovým způsobem, že by to mohlo způsobit popsanou újmu. Tyto prvky ve skutečnosti pouze charakterizují celkové hospodářské a regulační prostředí odvětví akvakultury v Unii, a nemohou vysvětlit zhoršení situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. Toto tvrzení by proto mělo být odmítnuto.
(178)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že údajná administrativní a regulační zátěž a zeměpisná omezení neruší příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.6 Tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky
(179)
Egejské sdružení vývozců a jeden vyvážející výrobce zařazený ve vzorku tvrdili, že velcí maloobchodníci v Unii mají silnou vyjednávací pozici, a že příčinou újmy, již utrpěli výrobci v Unii, byl tlak na ceny, který vyvinuli tito maloobchodníci, a nikoli dovoz z Turecka.
(180)
Žádný z velkých maloobchodníků se nepřihlásil a nespolupracoval při tomto šetření. V každém případě ceny tureckého dovozu byly subvencovány a byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období. Během období šetření byla rozpětí cenového podbízení v rozmezí 5 až 18 %. Za těchto okolností nemohl údajný tlak na ceny ze strany velkých maloobchodníků vysvětlit celkové zhoršení hospodářské a finanční situace, a zejména ztrátu podílu na trhu, nýbrž mohl k utrpěné újmě přispět pouze okrajově, pokud vůbec.
(181)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že jakýkoli případný tlak na ceny ze strany velkých maloobchodníků nemohl narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, již utrpělo výrobní odvětví Unie.
2.7 Nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory
(182)
Egejské sdružení vývozců tvrdilo, že přinejmenším u některých výrobců v Unii byla klesající výkonnost způsobena nadměrnými investicemi, a nikoli dovozem z Turecka. Tatáž strana dále tvrdila, že pokles ziskovosti výrobního odvětví Unie zčásti zapříčinily zvýšené finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a náklady vzniklé v důsledku soudních sporů.
(183)
Tvrzení týkající se údajných nadměrných investic a nákladů vzniklých v důsledku soudních sporů nebyla doložena. A ve prospěch tvrzení, že by tyto činitele mohly mít jakýkoli podstatný dopad na ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku, nehovoří ani zjištění v rámci šetření.
(184)
Tvrzení týkající se zvýšených finančních výdajů a kolísání směnných kurzů nebyla upřesněna ani nijak podložena. A ve prospěch tvrzení, že by tyto činitele mohly mít jakýkoli dopad na ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku, nehovoří ani zjištění v rámci šetření.
(185)
Na tato tvrzení by proto neměl být brán zřetel.
(186)
Z těchto důvodů Komise v této fázi dospěla k závěru, že údajné nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů a mimořádné ztráty související se soudními spory nepřispěly ke vzniklé újmě, a tudíž nemohly narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(187)
Výše uvedená analýza prokázala, že došlo k výraznému nárůstu objemu subvencovaného dovozu z dotčené země a jeho podílu na trhu. Nárůst tohoto dovozu za ceny, které představovaly podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, vedl ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Na tomto základě byl učiněn závěr, že dovoz z Turecka měl na podstatné újmě, již utrpělo výrobní odvětví Unie, rozhodující podíl.
(188)
Analyzovány byly i další činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, konkurence jiných druhů ryb, administrativní a regulační zátěž, zeměpisná omezení, nadměrné investice, finanční výdaje, kolísání směnných kurzů ani mimořádné ztráty související se soudními spory k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nepřispěly. Další činitele, jako například vývoj spotřeby v Unii a tlak na ceny vyvíjený velkými maloobchodníky, mohly ke způsobené újmě přispět, nemohly však narušit zjištěnou příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie během období šetření.
(189)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy výrobního odvětví Unie byl subvencovaný dovoz z dotčené země a že žádné další činitele tuto příčinnou souvislost neruší. Zmíněná újma spočívá zejména v poklesu výroby, výrobní kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti, přičemž zisk a návratnost investic se během posuzovaného období dostaly do záporných hodnot.
F. ZÁJEM UNIE
(190)
V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda je navzdory zjištění, že dochází k subvencování, jež působí újmu, možné učinit jednoznačný závěr, že přijmout v tomto případě příslušná opatření není v zájmu Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(191)
Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z Turecka.
(192)
Uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Sestupný trend ukazatelů finanční výkonnosti, který zaznamenalo výrobní odvětví Unie, je důsledkem obtížné soutěže se subvencovaným dovozem z dotčené země. Uložení vyrovnávacích cel by proto výrobnímu odvětví Unie umožnilo zvýšit ceny tak, aby pokrývaly náklady výroby, a tudíž zvýšit podíl na trhu, zaměstnanost a výrobu a zlepšit ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic.
(193)
Pokud by opatření uložena nebyla, cenový tlak tureckého dovozu by pravděpodobně pokračoval a měl by další nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. Tento další pokles výkonnosti by v konečném důsledku vedl k dalšímu snižování výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice v Unii.
(194)
Na tomto základě Komise v této fázi dospěla k závěru, že vyrovnávací opatření jsou v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(195)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala dovozce a sdružení zastupující dovozce, aby se přihlásili. Jak je uvedeno výše ve 12. bodě odůvodnění, přihlásily se tři společnosti, a to tak, že vyplnily formulář pro výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Následně byly všem těmto třem společnostem, které se přihlásily, zaslány dotazníky, ale odpověděla pouze jedna z nich. Z odpovědi vyšlo najevo, že ačkoli tato strana v období šetření dovezla velmi malé množství pstruhů, obvykle nedováží pstruhy, nýbrž jiné rybí produkty. Množství pstruhů, které tato společnost dovezla, není dostačující na to, aby mohlo být považováno za celkově reprezentativní.
(196)
V pozdější fázi se přihlásil další dovozce, aniž by však odpověděl na dotazník. Tento dovozce tvrdil, že uložení cel na pstruhy z Turecka by vedlo k přerušení jeho dovozní činnosti, aniž by však toto tvrzení podrobněji rozvedl či poskytl jakékoli informace relevantní pro posouzení případných dopadů na jeho obchodní činnost, například údaje o ziskovosti, dovozních cenách a cenách dalšího prodeje.
(197)
Přestože nelze vyloučit, že dovozců, kteří nejsou ve spojení, se uložení vyrovnávacích cel dotkne, je cílem těchto cel obnovit rovné podmínky na trhu Unie. Existují i jiné zdroje dodávek a dovozci v Unii by měli být schopni přejít v reakci na uložení cel k jiným dodavatelům. Celkově šetření neodhalilo žádné významné negativní účinky uložení cel pro dovozce/obchodníky v Unii, kteří nejsou ve spojení.
(198)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné údaje od dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení, dospěla Komise v této fázi k závěru, že uložení opatření nebude mít pro dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení, celkový významný nepříznivý účinek.
3. Zájem uživatelů, spotřebitelů, dodavatelů
(199)
Komise v oznámení o zahájení řízení vyzvala uživatele a sdružení zastupující uživatele a organizace zastupující spotřebitele, aby se přihlásili. Kromě toho Komise kontaktovala všechny známé relevantní strany. Žádná z těchto stran se však nepřihlásila.
(200)
Po uplynutí lhůty uvedené v oznámení o zahájení řízení se přihlásily dvě strany, které tvrdily, že jsou dodavateli strojního zařízení pro turecké producenty/zpracovatelé pstruhů.
(201)
Jedna strana uvedla, že uložení cel povede ke zvýšení cen pro konečné spotřebitele. Tato strana však toto tvrzení nedoložila. Šetření neodhalilo žádné významné negativní účinky uložení cel pro konečné spotřebitele. Jak je uvedeno výše, spotřebitelské organizace nespolupracovaly a neposkytly žádné informace, na jejichž základě by bylo možné dopady opatření podrobně posoudit. Každopádně přestože vyrovnávací cla mohou mít vliv na dovozní ceny, takové případné zvýšení cen by mohlo být alespoň částečně absorbováno distribučním řetězcem, takže případný nárůst ceny pro konečného spotřebitele nemusí být významný.
(202)
Kromě toho cílem vyrovnávacích cel je obnovit rovné podmínky na trhu Unie, avšak neomezit přitom dovoz do Unie za přiměřené ceny.
(203)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k nespolupráci uživatelů a spotřebitelských organizací při šetření a zejména k úrovni opatření dospěla Komise v této fázi k závěru, že uložení opatření nebude mít pro uživatele, spotřebitele nebo dodavatele celkový významný nepříznivý účinek.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(204)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že není žádný přesvědčivý důvod se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku z Turecka v této fázi šetření není v zájmu Unie.
G. PROZATÍMNÍ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(205)
Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena prozatímní vyrovnávací opatření, která zabrání tomu, aby subvencovaný dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(206)
Za účelem stanovení úrovně opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
(207)
Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie bylo schopno pokrýt své výrobní náklady a dosahovat takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu.
(208)
Objem dovozu z Turecka se začal významně zvyšovat hlavně v roce 2008, tedy před začátkem posuzovaného období. Ziskovost výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období v roce 2010 se proto nepovažovala za reprezentativní. Jelikož před rokem 2008 nebyl tlak dovozu z Turecka na trhu Unie podstatný, mělo se za to, že přiměřená by mohla být zisková rozpětí dosahovaná před tímto obdobím. Podle podnětu ziskové rozpětí dánského odvětví produkce pstruhů v letech 2006 a 2007 v průměru dosahovalo nebo přesahovalo úroveň 12 %. Na tomto základě se tedy v této fázi usuzovalo, že ziskové rozpětí ve výši 12 % z obratu by mohlo být považováno za vhodnou úroveň, kterou by výrobní odvětví Unie mohlo očekávat v případě absence poškozujícího subvencování.
(209)
Egejské sdružení vývozců a jeden vyvážející výrobce tvrdili, že cílový zisk by měl být nižší než 12 % z důvodu, že i) při předchozích šetřeních (lososi; velcí duhoví pstruzi) byl použit nižší cílový zisk, ii) skutečné ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie na začátku posuzovaného období bylo rovněž nižší a iii) ziskové rozpětí ve výši 12 % odpovídá pouze dánskému odvětví produkce pstruhů, a nikoli výrobnímu odvětví Unie jako celku, a proto není reprezentativní. A zmíněný vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že by mělo být použito ziskové rozpětí ve výši 3 %, jelikož takový zisk odpovídá průměrnému ziskovému rozpětí potravinářského průmyslu jako celku.
(210)
Za prvé, pokud jde o srovnání s šetřeními týkajícími se velkého pstruha a lososa, je třeba poznamenat, že každé šetření musí dospět k vlastním závěrům, na základě vlastní skutkové podstaty. V tomto konkrétním případě byly k dispozici údaje obsažené ve vyšetřovacím spise současného šetření, které byly shledány jako přiměřené, a byly proto použity.
(211)
Za druhé, cílovou úrovní zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie by měla být úroveň, které by podnik tohoto typu v daném odvětví mohl přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu. Vzhledem k tomu, že v posuzovaném období a dokonce ještě předtím docházelo k subvencovanému dovozu podstatných množství výrobku, nelze přijmout tvrzení, že podmínky hospodářské soutěže byly standardní. Úrovně zisku ve výši 12 % bylo dosahováno, dokud nedocházelo k podstatnému dovozu z Turecka na trh Unie, a tento cílový zisk se tudíž v kontextu tohoto případu považuje v této fázi za přiměřený.
(212)
Za třetí, dánské odvětví produkce pstruhů bylo považováno za dostatečně reprezentativní pro trh Unie, neboť Dánsko je jedním z hlavních producentů pstruhů v Unii. Vzhledem k tomu, že v této fázi nebyly k dispozici žádné další informace, bylo Dánsko použito pro účely stanovení cílové úrovně zisku.
(213)
Konečně tvrzení, že obecné ziskové rozpětí potravinářského průmyslu je mnohem nižší, nebylo doloženo. Komise se domnívala, že ziskové rozpětí, jehož dosahovalo dánské odvětví produkce pstruhů, by mělo v každém případě lépe zohledňovat specifika tohoto odvětví, a bude proto přiměřenější. Potravinářský průmysl totiž tvoří různá odvětví, kterým odpovídají různé segmenty trhu, v nichž panují různé tržní podmínky, které nemusí platit pro odvětví produkce pstruhů.
(214)
Z výše uvedených důvodů dospěla Komise v této fázi k závěru, že je odůvodněné použít cílové ziskové rozpětí ve výši 12 % obratu.
(215)
Na tomto základě Komise vypočetla pro výrobní odvětví Unie cenu obdobného výrobku nepůsobící újmu, a to tak, že od prodejních cen Unie odečetla ziskové rozpětí dosahované během období šetření a nahradila ho ziskovým rozpětím ve výši 12 %.
(216)
Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny vyvážejících výrobců v Turecku zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
(217)
Úroveň pro odstranění újmy pro „společnosti v příloze I“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako subvenční rozpětí pro tyto společnosti (viz 96. a 97. bod odůvodnění).
2. Prozatímní opatření
(218)
Na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss), živých o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo čerstvých, chlazených, zmrazených a/nebo uzených ve formě celých ryb nebo bez hlavy nebo ve formě filé pocházejících z Turecka by mělo být uloženo prozatímní vyrovnávací clo, a to v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení. Komise porovnala rozpětí újmy a subvenční rozpětí. Výše cel by měla být stanovena na úrovni nižšího z těchto rozpětí.
(219)
Na základě výše uvedených skutečností by sazby prozatímního vyrovnávacího cla vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením měly být tyto:
Společnost
Subvenční rozpětí
Rozpětí újmy
Vyrovnávací clo
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Jiné spolupracující společnosti
8,2 %
26 %
8,2 %
Všechny ostatní společnosti
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Výše uvedená vyrovnávací opatření se stanoví ve formě valorického cla, tj. v poměru k hodnotě dovozu.
(221)
Individuální sazby vyrovnávacího cla uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami.
(222)
Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na něj vztahovat žádná z uvedených individuálních sazeb vyrovnávacího cla.
(223)
Pokud některá společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatňování těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla. Taková žádost musí být zaslána Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(224)
Za účelem minimalizace rizika obcházení opatření kvůli rozdílům v celních sazbách je zapotřebí přijmout zvláštní opatření, která zajistí uplatňování individuálních vyrovnávacích cel. Společnosti, na něž se vztahují individuální sazby vyrovnávacího cla, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí splňovat požadavky stanovené v příloze II. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, se vztahuje vyrovnávací clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(225)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacích cel, mělo by se zbytkové clo pro všechny ostatní společnosti použít nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, jejichž produkty nebyly do Unie v období šetření vyváženy.
H. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(226)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
(227)
Zjištění týkající se uložení prozatímního cla jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo na dovoz pstruhů duhových (Oncorhynchus mykiss):
-
živých o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo
-
čerstvých, chlazených, zmrazených a/nebo uzených:
-
ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaných, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo
-
bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaných, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo
-
ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) pocházejících z Turecka.
2. Sazby prozatímního vyrovnávacího cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Společnost
Prozatímní vyrovnávací clo
Doplňkový kód TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Společnosti uvedené v příloze I
8,2 %
Všechny ostatní společnosti
9,7 %
B999
3. Uplatnění individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušné platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 30 nařízení (ES) č. 597/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení (ES) č. 597/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k používání tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu čtyř měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. října 2014.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1195/2014
z dne 29. oktobra 2014
o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 12 Uredbe,
po posvetovanju z državami članicami,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začetek
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je 15. februarja 2014 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) („obvestilo o začetku“) na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 597/2009 („osnovna uredba“) napovedala začetek protisubvencijskega postopka v zvezi z uvozom nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije („zadevna država“) v Unijo. Popravek obvestila o začetku je bil 4. septembra 2014 (3) objavljen v Uradnem listu.
(2)
Komisija je začela preiskavo na podlagi pritožbe, ki jo je 3. januarja 2014 vložilo dansko združenje za akvakulturo („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje nekaterih šarenk v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju nekaterih šarenk in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, to pa je po mnenju Komisije zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.
(3)
Pred začetkom postopka je Komisija vlado Turčije („turška vlada“) v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe obvestila, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo o domnevnem subvencioniranem uvozu nekaterih šarenk s poreklom iz Turčije, ki povzroča znatno škodo industriji Unije. Komisija je turško vlado povabila na posvetovanja, da se razjasni položaj glede vsebine pritožbe in doseže sporazumna rešitev.
(4)
Turška vlada je sprejela posvetovanja, ki so se nato tudi izvedla. Med posvetovanji sporazumna rešitev ni bila dosežena. Po posvetovanjih je turška vlada predložila svoja stališča. Komisija je te pripombe upoštevala.
2. Vzporedni protidampinški postopek
(5)
Komisija je 15. februarja 2014 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (4), napovedala začetek protidampinške preiskave glede uvoza istega izdelka s poreklom iz Turčije v Unijo.
(6)
Analizi škode, izvedeni v tej protisubvencijski in vzporedni protidampinški preiskavi, temeljita na isti opredelitvi industrije Unije, istih reprezentativnih proizvajalcih Unije in istem obdobju preiskave ter sta privedli do enakih sklepov, če ni določeno drugače. To se je štelo za primerno zaradi poenostavitve analize škode ter oblikovanja doslednih ugotovitev. Zato so bile pripombe glede vidikov škode, predložene v katerem koli od teh dveh postopkov, upoštevane v obeh preiskavah.
3. Zainteresirane strani
(7)
Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija posebej obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, uporabnike in uvoznike, proizvajalce izvoznike v Turčiji in turške organe ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, o začetku preiskave in jih povabila k sodelovanju.
(8)
Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe glede začetka preiskave in zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Pripomb ni bilo.
4. Vzorčenje
(9)
Komisija je v obvestilu o začetku napovedala, da se v skladu s členom 27 osnovne uredbe lahko odloči za vzorčenje zainteresiranih strani, zlasti proizvajalcev Unije, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev izvoznikov v Turčiji.
4.1 Vzorčenje proizvajalcev Unije
(10)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. V skladu s členom 27(1) osnovne uredbe in glede na to, da je industrija Unije zelo razdrobljena, saj vključuje več kot 700 proizvajalcev v obliki malih in srednje velikih podjetij (MSP), je Komisija izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času, pri čemer je upoštevala tudi geografsko porazdelitev in zagotovila, da so bile v zadostni meri vključene različne faze in vrste proizvodnje (proizvodnja žive, sveže, zamrznjene, dimljene postrvi in filetov postrvi). Ta vzorec je bil sestavljen iz devetih proizvajalcev Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so na podlagi podatkov iz pritožbe predstavljali več kot 12 % celotne proizvodnje Unije. Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Komisija do izteka roka ni prejela nobenih pripomb, zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije.
4.2 Vzorčenje uvoznikov
(11)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku.
(12)
Trije nepovezani uvozniki so predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.
4.3 Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov
(13)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v Turčiji pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je pozvala Stalno misijo Republike Turčije pri Evropski uniji, naj opredeli morebitne preostale proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.
(14)
Zahtevane informacije je predložilo osemnajst skupin proizvajalcev izvoznikov v Turčiji, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Skupni obseg izvoza nekaterih šarenk v Unijo, ki so ga ta podjetja prijavila v letu 2013, predstavlja celoten izvoz iz Turčije v Unijo.
(15)
Komisija je v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih skupin proizvajalcev izvoznikov na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati, pri čemer je bila upoštevana tudi geografska porazdeljenost. Podjetja iz vzorčene skupine predstavljajo skoraj 64 % prijavljenega izvoza v Unijo in se nahajajo v dveh različnih regijah.
(16)
V skladu s členom 27(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in turškimi organi opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Eno podjetje je izpodbijalo izbor vzorčenih podjetij in trdilo, da bi moralo biti vključeno v vzorec. Zatrjevalo je, da izključno proizvaja, predeluje in prodaja postrvi (tj. da ne opravlja drugih dejavnosti) že od leta 1971, kar pomeni, da je bilo prvi proizvajalec zadevnega izdelka v Turčiji. Poleg tega je trdilo, da ima znaten obseg prodaje na domačem trgu, in še, da je največji proizvajalec v regiji Marmara.
(17)
Komisija opozarja, da so bila vzorčena podjetja izbrana na podlagi največjega obsega v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe ob upoštevanju števila proizvajalcev, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Glede na to, da predlagani vzorec predstavlja 64 % izvoza zadevnega izdelka v Unijo, je tak vzorec reprezentativen za položaj turške industrije. Poleg tega se vzorčena podjetja nahajajo v dveh različnih regijah (od treh zastopanih), kar za namene preiskave zadošča. Zato Komisija meni, da vzorčena podjetja ustrezajo največjemu reprezentativnemu obsegu uvoza, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času.
5. Individualna preiskava
(18)
Enajst podjetij ali skupin podjetij je zahtevalo individualno preiskavo na podlagi člena 27(3) osnovne uredbe. Komisija v tej fazi preiskave ni sprejela nobene odločitve glede zahtev po individualni preiskavi. V končni fazi preiskave bo odločila, ali bo odobrila individualne preiskave.
6. Odgovori na vprašalnik
(19)
Komisija je poslala vprašalnike turški vladi, vsem vzorčenim podjetjem v Uniji, trem uvoznikom in vzorčenim skupinam proizvajalcev izvoznikov v Turčiji.
(20)
Tri podjetja v skupini turških proizvajalcev izvoznikov so zahtevala izvzetje iz obveznosti predložitve odgovorov na vprašalnik. Eno od teh podjetij je trdilo, da je bilo v glavnem dejavno v proizvodnji brancinov in orad ter proizvaja samo majhen obseg zadevnega izdelka. Drugo podjetje upravlja majhno samopostrežno trgovino in se z zadevnim izdelkom ukvarja le kot z obrobno dejavnostjo, tretje podjetje pa je bil povezani uvoznik, ki v obdobju preiskave ni imel znatne prodaje zadevnega izdelka. Komisija se je odločila, da podjetje, ki upravlja majhno samopostrežno trgovino, izvzame iz obveznosti predložitve odgovorov na vprašalnik. Vendar pa je vztrajala pri stališču, da morata podjetje, dejavno predvsem v proizvodnji brancinov in orad, ter povezani uvoznik izpolniti vprašalnik, ker je obseg proizvodnje (v primeru proizvajalca izvoznika) ali obseg trgovine (v primeru povezanega uvoznika) še vedno znaten.
(21)
Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od turške vlade, vseh drugih vzorčenih skupin proizvajalcev izvoznikov v Turčiji in podjetij, ki zahtevajo individualno preiskavo.
7. Preveritveni obiski
(22)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno določitev subvencije, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 26 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih podjetij:
(a)
proizvajalci Unije:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Francija,
-
Danaqua, Grindsted, Danska,
-
Danforel A/S, Grindsted, Danska,
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Brørup, Danska,
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Nemčija,
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Nemčija,
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Poljska,
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Španija,
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Italija,
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Španija;
(b)
proizvajalci izvozniki v Turčiji:
-
skupina povezanih podjetij „GMS“, Bodrum, Turčija:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști,
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști,
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști,
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ,
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști,
-
Hakan Komandit Șirketi,
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști,
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști,
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști,
-
skupina povezanih podjetij „Kilic“, Bodrum, Turčija:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
skupina povezanih podjetij „Özpekler“, Denizli, Turčija:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști („Ternaeben“), Kayseri, Turčija;
(c)
vlada Turčije:
-
Ministrstvo za gospodarstvo, Ankara, Turčija,
-
Ministrstvo za prehrano, kmetijstvo in živinorejo, Ankara, Turčija;
(d)
uvozniki v Uniji, povezani s turškimi izvozniki:
-
Spador S.R.L. („Spador“),
-
Ternäben Service GmbH („TSG“),
-
Ternäben Vertrieb GmbH („TVG“);
(e)
proizvajalec Unije (predelovalec), povezan s proizvajalcem izvoznikom v Turčiji (Ternäben):
-
Ternäben Spółka z. o.o., Poljska („TPL“).
8. Obdobje preiskave in obravnavano obdobje
(23)
Preiskava subvencije in škode je zajela obdobje od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 („obdobje preiskave“). Preiskava trendov, pomembnih za oceno škode, je obsegala obdobje od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(24)
Zadevni izdelek je šarenka (Oncorhynchus mykiss):
-
žive mase 1,2 kg ali manj posamezno, ali
-
sveža, ohlajena, zamrznjena in/ali dimljena:
-
v obliki cele ribe (z glavo), s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1,2 kg ali manj posamezno, ali
-
brez glave, s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1 kg ali manj posamezno, ali
-
v obliki filetov mase 400 g ali manj posamezno,
s poreklom iz Turčije, ki je trenutno uvrščena pod oznake KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 in ex 0305 43 00 („zadevni izdelek“).
(25)
Kot navedeno v uvodni izjavi 1, je bila opredelitev zadevnega izdelka predmet popravka. Popravek je bil izključno redakcijski in ni vplival na obseg izdelka.
2. Podobni izdelek
(26)
Preiskava je pokazala, da imata izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Turčije in/ali se izvaža v Unijo, ter izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti ter enako osnovno uporabo.
(27)
Komisija se je v tej fazi odločila, da sta ta izdelka zato podobna izdelka v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.
3. Trditve v zvezi z obsegom izdelka
(28)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da bi bilo treba dimljeno postrv izključiti iz obsega izdelka. Po navedbah teh strani se ta od nedimljene postrvi razlikuje v proizvodnem procesu ter fizikalnih, tehničnih in kemičnih značilnostih. Poleg tega so turški organi trdili, da se stroškovna struktura proizvajalcev dimljenih filetov znatno razlikuje od stroškovne strukture drugih proizvajalcev, kar bi lahko pomenilo, da dimljeni in nedimljeni izdelki niso en sam izdelek. Nazadnje, te strani so se sklicevale na dve predhodni protidampinški preiskavi v zvezi s podobnimi izdelki (veliko amerikanko in lososom), ki sta bili zaključeni leta 2004 (5) in 2005 (6), v okviru katerih so bili dimljeni izdelki obravnavani zunaj obsega izdelka. Strani so se sklicevale predvsem na uvodno izjavo 9 Uredbe Sveta (ES) št. 437/2004 (7), ki naj bi potrjevala, da proces dimljenja spremeni osnovne značilnosti zadevnega izdelka. Na tej podlagi bi bilo treba v sedanji preiskavi dimljene postrvi izključiti iz obsega izdelka.
(29)
Preiskava je pokazala, da imajo različne predstavitve zadevnega izdelka, kot je „živ“, „ohlajen“, „zamrznjen“ ali „dimljen“, ki so zajete z opredelitvijo zadevnega izdelka, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične značilnosti. Zlasti so imele vse postrvi enake bistvene značilnosti (kemične, prehranske ali druge), ki jih ribe zaradi predelave niso izgubile, posledice predelave pa so se kazale samo v različnih predstavitvah, ki so predstavljale zgolj različne načine konzerviranja rib pred nadaljnjo predelavo, pripravo, kuhanjem ali uživanjem. Zato je bilo sklenjeno, da konzerviranje z dimljenjem bistveno ne spremeni osnovnih fizikalnih, tehničnih in kemičnih lastnosti izdelka.
(30)
V zvezi z različnimi proizvodnimi procesi in stroškovnimi strukturami strani niso pojasnile, kakšen vpliv bi imel ta vidik na sklep, da so dimljeni in nedimljeni izdelki en sam izdelek. V vsakem primeru morebitne razlike v proizvodnih procesih same po sebi nimajo vpliva na opredelitev obsega izdelka. Poleg tega se v tem posebnem primeru proizvodni proces in stroškovna struktura pri dimljenih filetih nista bistveno razlikovala od proizvodnega procesa in stroškovne strukture pri drugih predstavitvah postrvi. Glavni stroškovni element vsake predstavitve so bili stroški gojenja, ki so v glavnem vsebovali stroške krme (ribja moka in ribje olje), porabe energije in stroške iker ali mladic. Zato bi bilo treba trditve v zvezi s tem zavrniti.
(31)
V predhodnih preiskavah, na katere so se zainteresirane strani sklicevale, v nasprotju s sedanjo preiskavo dimljeni izdelki niso bili vključeni v pritožbo, ki je privedla do začetka postopka. Zato niso bili vključeni v obseg teh preiskav in posledično niso bili preiskovani. V uvodni izjavi 9 Uredbe (ES) št. 437/2004 je obravnavana trditev zainteresirane strani, da bi bilo treba zamrznjeno celo ribo in filete izločiti iz postopkov. Vendar pa v preiskavi ni bilo ugotovljeno ali posebej sklenjeno, da bi bilo treba dimljene izdelke izključiti iz obsega izdelka. Na podlagi ugotovitve v okviru sedanje preiskave, in sicer da imajo vse predstavitve postrvi enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti, bi bilo treba to trditev zavrniti.
(32)
Iz zgoraj navedenih razlogov je bila trditev, da bi bilo treba dimljene izdelke izločiti iz obsega izdelka, v tej fazi zavrnjena.
C. SUBVENCIONIRANJE
1. Uvod
(33)
Pritožnik je trdil, da turška vlada subvencionira sektor akvakulture. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o več subvencijskih praksah, vključenih v zakonodajo in številne strateške dokumente, ki so podlaga za državno podporo v tem sektorju.
(34)
Komisija je pregledala in analizirala dokumente, navedene v pritožbi, ter dodatne dokumente, ki so jih med preiskavo predložili turška vlada in vzorčeni proizvajalci izvozniki, ter ugotovila, da je iz vseh teh dokumentov razvidno, da je sektor akvakulture v Republiki Turčiji na mnogih področjih deležen številnih ugodnosti.
(35)
Odločitev turških organov, da bodo posebej subvencionirali sektor akvakulture, sega v leto 2003, posledica te odločitve pa je bila dodelitev visokih zneskov javnih sredstev turškim proizvajalcem in izvoznikom v zadnjih desetih letih.
(36)
V okviru posvetovanj med turško vlado in Komisijo pred začetkom preiskave, ki so omenjena v uvodnih izjavah 3 in 4, turška vlada ni izpodbijala obstoja nobene od preiskovanih shem.
2. Preiskovane sheme
(37)
Komisija je vprašalnike poslala turški vladi in vzorčenim proizvajalcem izvoznikom, pri čemer je zahtevala informacije o naslednjih shemah, ki so domnevno vključevale dodeljevanje subvencij industriji akvakulture:
-
državna podpora za naložbe v sektorju akvakulture,
-
oprostitev plačila carine,
-
oprostitev plačila DDV,
-
znižanje davkov,
-
prevzem prispevkov (deleža, ki ga plača delodajalec),
-
podpora v obliki subvencioniranih obrestnih mer,
-
dodelitev zemljišč,
-
podpora pri odmerjanju davka od dohodka,
-
prevzem prispevkov (deleža, ki ga plača delojemalec),
-
neposredne subvencije za proizvajalce postrvi,
-
neposredne subvencije za gojitelje postrvi,
-
neposredne subvencije za ekološko proizvodnjo postrvi,
-
posebna podpora za mladice,
-
subvencionirana posojila in zavarovanja za proizvajalce postrvi,
-
ugodne obrestne mere, ki jih je za investicijska posojila in posojila za podjetja omogočila banka Ziraat Bankasi,
-
ugodne obrestne mere, ki so jih za investicijska posojila in posojila za podjetja omogočile kmetijske kreditne zadruge,
-
kmetijski zavarovalni sklad in subvencionirane stopnje premij,
-
subvencije za svetovanje,
-
subvencije za ribiška plovila,
-
nakup goriva za ribiške čolne (davčna olajšava za gorivo),
-
razrez ribiških plovil,
-
druge subvencije in drugi subvencijski programi.
3. Državna podpora za naložbe v sektorju akvakulture
3.1 Uvod
(38)
Turška vlada je uvedla shemo podpore za podjetja, ki vlagajo sredstva v nekaterih sektorjih in regijah, med drugim v sektorju akvakulture. Namen te sheme je:
-
povečati proizvodnjo in zaposlenost,
-
spodbujati velike naložbe, ki prispevajo k mednarodni konkurenčnosti,
-
spodbujati neposredne tuje naložbe,
-
podpirati naložbe za varstvo okolja ter dejavnosti na področju raziskav in razvoja v skladu s cilji, opisanimi v različnih razvojnih načrtih Turčije in letnih programih, ki so opredeljeni spodaj.
3.2 Pravna podlaga
(39)
Naslednje pravne določbe določajo državno podporo za naložbe v sektorju akvakulture: Turški odlok št. 2012/3305 o državni podpori za naložbe z dne 19. junija 2012, objavljen v Uradnem listu št. 28328, in Sporočilo št. 2012/1 o izvajanju odloka o državni podpori za naložbe z dne 20. junija 2012, objavljeno v Uradnem listu št. 28329.
3.3 Ugotovitve preiskave
(40)
Čeprav turški odlok št. 2012/3305 predstavlja podporno shemo, ki je relevantna za obdobje preiskave, so bile podobne določbe v veljavi že od leta 2006 in tudi pred tem. To dejstvo je pomembno, saj je subvencije, povezane z nakupom osnovnih sredstev, kot so subvencije za naložbe, mogoče razporediti v obdobje preiskave, čeprav so bile dodeljene pred obdobjem preiskave.
(41)
Preiskava je potrdila obstoj različnih shem državne podpore. Proizvodnja akvakulture je izrecno navedena v Prilogi 2/A Odloka št. 2012/3305 med sektorji, ki lahko uživajo ugodnosti na podlagi spodbud, kot so oprostitev plačila davka na dodano vrednost („DDV“), oprostitev plačila carin, znižanje davkov, prispevki k naložbam, prevzem prispevkov (delež, ki ga plača delodajalec), dodelitev zemljišč, podpora v obliki subvencioniranih obrestnih mer, podpora pri odmerjanju davka od dohodka in prevzem prispevkov (delež, ki ga plača delojemalec). Glede na stopnjo gospodarskega razvoja v šestih regijah, opredeljenih v Odloku št. 2012/3305, se lahko intenzivnost pomoči razlikuje.
(42)
Čeprav je preiskava potrdila obstoj „regionalnih naložbenih“ programov, nobeno od vzorčenih podjetij ni uživalo ugodnosti vseh shem. Nekaj jih je uživalo ugodnosti oprostitve plačila DDV in carin, ki se uporablja enako v vseh šestih regijah v Turčiji. Ker pa so vzorčena podjetja kupovala stroje in opremo od podjetij Unije v okviru carinske unije EU-Turčija, niso bila dolžna plačati carine. Poleg tega Turčija uporablja sistem vstopnega in izstopnega DDV, zato so ugodnosti, pridobljene v obdobju preiskave, predstavljale le časovno prednost dveh mesecev, dokler davčni organi podjetjem niso povrnili plačanega DDV. Dejanska ugodnost bi bile obresti, ki se plačajo komercialni banki za obdobje, dokler DDV ni povrnjen. Ta ugodnost je zanemarljiva in ni bila nadalje analizirana.
(43)
Eno vzorčeno podjetje je uživalo ugodnost znižanja davkov, ker je nakup strojev opravilo v okviru zgoraj navedene uredbe o državni podpori za naložbe. Namesto splošno veljavne stopnje davka od dohodkov pravnih oseb v višini 20 % je plačalo samo davek v višini 4 %.
(44)
Isto vzorčeno podjetje je prav tako uživalo ugodnosti programa podpore pri prispevkih za socialno varnost. Kot imetnik certifikata za spodbujanje naložb je uživalo ugodnosti subvencioniranih prispevkov, ki jih plačajo delodajalci in delojemalci. Po zaključku teh vlaganj je zavod za socialno zavarovanje za novoustanovljena delovna mesta prevzel delež prispevkov za socialno varnost, ki ga plačajo delodajalec in delojemalci ter ustreza minimalni plači. Shemo je financiralo ministrstvo za gospodarstvo.
3.4 Sklep
(45)
Državna podpora za naložbe se začasno šteje za subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe, kadar ima državna podpora obliko davčne spodbude, tj. kadar je prihodek vlade, ki je sicer zapadel, opuščen ali ni izterjan.
(46)
Subvencija je specifična in proti njej se lahko uvede izravnalni ukrep, ker je ugodnost subvencije posebej omejena na seznam gospodarskih sektorjev. Dostop do subvencije je nadalje omejen na nekatera podjetja, ki delujejo v določenih sektorjih. Poleg tega subvencija ne izpolnjuje zahtev o nespecifičnosti iz člena 4(2)(b) osnovne uredbe glede na število in vrsto omejitev, ki veljajo za nekatere sektorje, predvsem omejitev na nekatere vrste podjetij ali omejitev za popolno izključitev nekaterih sektorjev.
(47)
Akvakultura je izrecno imenovana v Prilogi 2A zadevnega odloka kot ena od dejavnosti, ki so lahko upravičene do te vrste oprostitve davka. Priloga 4 k odloku navaja sektorje, ki niso upravičeni do ugodnosti na podlagi spodbud v okviru te sheme.
(48)
Zato se v skladu s členom 3(2) osnovne uredbe zgoraj navedene subvencije štejejo za finančni prispevek vlade, ki pomeni ugodnost za prejemnike.
3.5 Izračun zneska subvencije
(49)
Eno podjetje je uživalo ugodnost v okviru zgoraj navedenih shem. Vendar je bilo ugotovljeno, da je ugodnost za podjetje zanemarljiva.
4. Neposredne subvencije za proizvajalce postrvi
4.1 Uvod
(50)
Neposredne subvencije na kilogram proizvedene postrvi predstavljajo subvencijsko shemo z največ ugodnostmi za zadevni izdelek. Te subvencije so vsako leto pregledane v okviru letnega pregleda kmetijskih subvencij.
4.2 Pravna podlaga
(51)
Neposredne subvencije so določene v naslednjih pravnih določbah: turški odlok št. 2013/4463 o kmetijskih subvencijah v letu 2013 z dne 7. marca 2013, objavljen v Uradnem listu št. 28612 dne 8. aprila 2013 (uporablja se retroaktivno od 1. januarja 2013).
4.3 Ugotovitve preiskave
(52)
Preiskava je potrdila obstoj neposrednih subvencij za postrvi. Ugotovljeno je bilo, da je bila v obdobju preiskave stopnja subvencije na kilogram postrvi določena na 0,65 TRY/kg za proizvodnjo do 250 ton na leto. Polovica tega zneska (0,325 TRY/kg) je bila odobrena za proizvedene količine med 251 in 500 tonami na leto, nobena subvencija pa ni bila odobrena za proizvedene količine nad 500 tonami. Subvencija je bila odobrena proizvajalcem zadevnega izdelka z licenco ministrstva za prehrano, kmetijstvo in živinorejo.
(53)
Preden se kakršno koli plačilo izvede, morajo biti proizvajalci registrirani v registru akvakulture na ministrstvu za prehrano, kmetijstvo in živinorejo. Zanje veljajo redni in nenapovedani inšpekcijski obiski.
(54)
Tri od štirih vzorčenih skupin podjetij so v obdobju preiskave uživale ugodnosti neposrednih subvencij, ker so postrvi gojile same. Največja skupina, Ternaeben, pa postrvi ni gojila, ampak jih je kupovala (večinoma žive in zamrznjene cele ribe) od nepovezanih gojiteljev in predelovala. Zato ni prejemala neposrednih subvencij. Posledično se je zastavilo vprašanje, ali so se ugodnosti neposrednih subvencij uporabljale tako za Ternaeben kot tudi za druge tri vzorčene skupine podjetij, ki postrvi niso samo gojile, ampak so jih tudi kupovale od nepovezanih podjetij z namenom predelave.
(55)
Komisija v zvezi s tem poudarja, da zadevni izdelek vključuje tako neposredno subvencionirane surovine, tj. žive postrvi, kot tudi izdelke s konca proizvodne verige (sveže, zamrznjene cele ribe, filete, dimljene postrvi). Ker je proizvodnja živih postrvi subvencionirana, ugodnosti te sheme pa uživajo praktični vsi gojitelji postrvi v Turčiji, imajo od te sheme za neposredno subvencioniranje koristi tudi vsi proizvajalci zadevnega izdelka (tj. živih postrvi in izdelkov s konca proizvodne verige) ne glede na to, ali postrvi gojijo sami ali jih kupujejo za nadaljnjo predelavo.
(56)
Ugodnosti za proizvajalce zadevnega izdelka je v vsakem primeru mogoče dokazati. V zvezi s tem je Komisija primerjala stroške gojenja treh vzorčenih podjetij, ki postrvi gojijo sama (ob upoštevanju razumno in previdno ocenjenega zneska prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička), s ceno, plačano za nakup živih ali ohlajenih rib pri nepovezanih dobaviteljih. Komisija je ugotovila, da je bila pri vseh treh podjetjih nakupna cena za žive, ohlajene ribe nižja od povprečnih stroškov gojenja.
(57)
Kar zadeva skupino Ternaeben, je Komisija primerjala povprečne stroške gojenja preostalih treh vzorčenih podjetij (ob upoštevanju razumno in previdno ocenjenega zneska prodajnih, splošnih in upravnih stroškov ter dobička) s posameznimi povprečnimi nakupnimi cenami, ki jih je skupina Ternaeben plačala za ohlajene ali žive ribe. Ugotovljeno je bilo, da so bili povprečni stroški gojenja preostalih treh vzorčenih podjetij višji od povprečne nakupne cene, ki jo je plačala skupina Ternaeben. Ugotovljeno je bilo, da je njena povprečna prodajna cena v skladu z drugimi vzorčenimi podjetji.
(58)
Zato Komisija meni, da so vzorčena podjetja uživala ugodnosti sheme za neposredno subvencioniranje, tudi ko so kupovala postrvi od nepovezanih podjetij.
(59)
Pritožnik je trdil, da je bila dodatna podpora namenjena ekološki proizvodnji postrvi in proizvodnji mladic, pri čemer se je pri proizvodnji mladic plačilo izvedlo po kosu. Preiskava je potrdila obstoj plačil v dodatno podporo, namenjenih ekološki proizvodnji postrvi. Vendar je bilo ugotovljeno, da je v Turčiji obstajalo le eno podjetje za ekološko proizvodnjo postrvi, ki pa je nedavno šlo v stečaj. Posledično v obdobju preiskave niso bile dodeljene nobene subvencije za ekološko proizvodnjo postrvi.
(60)
Poleg tega je Komisija ugotovila, da je posebna podpora za proizvodnjo mladic obstajala leta 2012, vendar je bila leta 2013 opuščena, ker je raven proizvodnje mladic v Turčiji že izpolnila tržne potrebe.
4.4 Sklep
(61)
Na podlagi ugotovitev preiskave je Komisija začasno sklenila, da ima zgoraj navedeni javni prispevek obliko neposrednih nepovratnih sredstev v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe in s tem turškim proizvajalcem postrvi v skladu s členom 3(2) osnovne uredbe prinaša neposredne ugodnosti. „Ugodnost“ je dodeljena, ker neposredno financiranje (nepovratna sredstva) zagotavljajo javni organi brez obrestne mere ali licenčnine. Taka prosta sredstva na trgu običajno niso na voljo.
(62)
Shema za neposredno subvencioniranje je specifična in proti tej shemi se lahko uvede izravnalni ukrep v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe, ker je dostop do nje omejen na nekatera podjetja. Podjetja, ki se ukvarjajo z akvakulturo, so izrecno navedena in postrv je jasno opredeljena kot ena od vrst, ki uživajo ugodnosti te subvencijske sheme. Ta neposredna nepovratna sredstva so specifična, ker organ, ki dodeljuje subvencije, ali zakonodaja, v skladu s katero ta organ deluje, izrecno omeji dostop do teh nepovratnih sredstev na podjetja, ki delujejo v sektorju akvakulture.
4.5 Izračun zneska subvencije
(63)
Skupne ugodnosti za posamezno podjetje so predstavljale povprečni znesek neposredne subvencije, prejet v obdobju preiskave za lastne gojene žive ribe, in povprečni znesek subvencije, ki ga je dodelila turška vlada, izračunan na podlagi vseh dodeljenih subvencij in deljen s skupnim zneskom proizvodnje postrvi v Turčiji, za kupljene žive ribe.
(64)
Spodnja preglednica kaže začasno določen znesek ugodnosti teh nepovratnih sredstev, ki so opredeljena zgoraj, pri čemer je ugodnost znesek, ki so ga zadevna podjetja prejela v obdobju preiskave.
Neposredne in posredne subvencije
Ime podjetja
Subvencijska stopnja
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subvencionirana posojila
5.1 Uvod
(65)
Nekateri javni in zasebni subjekti so podjetjem, ki delujejo v sektorju akvakulture, zagotavljali ugodnejša posojila. Glavni zadevni subjekti so opisani v nadaljevanju.
(66)
Kmetijske kreditne zadruge („KKZ“) so subjekti zasebnega prava, ki so jih ustanovili kmetijski pridelovalci (tj. fizične osebe ali pravni subjekti, ki se ukvarjajo s kmetijsko pridelavo) v Turčiji, da bi lažje izpolnili svoje finančne potrebe pri poslovanju.
(67)
Kmetijska banka Republike Turčije (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi ali„Ziraat Bankasi“) je banka v državni lasti in javni organ, njene delnice pa so v izključni lasti podsekretariata ministrstva za finance. V okviru vladnega programa iz uvodne izjave 70, ki se je uporabljal tudi v obdobju preiskave, banka Ziraat Bankasi zagotavlja ugodnejša posojila sektorju akvakulture za spodbujanje kmetijske proizvodnje in kmetijsko-predelovalne industrije. V zvezi s tem svet ministrov letno določa trajanje, postopke in načela programa, zakladnica pa prenese preostali znesek plačila obresti, ki ustreza diskontirani obrestni meri, na banko Ziraat Bankasi. Zato se šteje, da je banki Ziraat Bankasi zaupano pooblastilo vlade in se tako obravnava kot javni organ.
(68)
Organizacija za razvoj malih in srednjih podjetij („KOSGEB“) je javni organ, katerega cilj je povečati delež malih in srednjih podjetij („MSP“) v gospodarskem in socialnem razvoju z zagotavljanjem kakovostnih storitev in podpore za razvoj konkurenčnosti MSP in razširjanje kulture podjetništva. KOSGEB spada v pristojnost ministrstva za znanost, industrijo in tehnologijo ter je deloma neodvisen.
(69)
Banka Türk Eximbank („Eximbank“) je v celoti v državni lasti in je javni organ, ki deluje kot glavni instrument turške vlade za spodbujanje izvoza v okviru trajnostne izvozne strategije za Turčijo, turška vlada pa ji je podelila koncesijo dne 21. avgusta 1987 z Odlokom št. 87/11914, ki je bil sprejet po Odredbi št. 3332. Banki Eximbank je turška vlada zaupala podporo zunanje trgovine in turških pogodbenikov/vlagateljev, ki delujejo na tujem, da bi se povečal izvoz turških podjetij in okrepila njihova mednarodna konkurenčnost. Zato se šteje, da je banki Eximbank zaupano pooblastilo vlade in se tako obravnava kot javni organ.
5.2 Pravna podlaga
(70)
Subvencionirana posojila določajo naslednje pravne določbe: turški odlok št. 2013/4271 z dne 16. februarja 2013, objavljen v Uradnem listu št. 28561, o razširitvi investicijskih posojil z ugodno obrestno mero in posojil za podjetja banke Ziraat Bankasi in KKZ v letu 2013, turški odlok št. 2010/27612, objavljen v Uradnem listu15. junija 2010, o posojilih z ničelno obrestno mero za MSP in turški zakon št. 3332 z dne 31. marca 1987, objavljen v Uradnem listu št. 19417 (a) o izvoznih kreditih banke Eximbank, izvoznoposojilne banke Turčije.
5.3 Ugotovitve preiskave
(71)
Ugodnejša posojila banke Eximbank in KOSGEB so bila preiskana na podlagi posameznih trditev iz pritožbe glede subvencioniranih posojil. Preiskava je potrdila obstoj posojil z ugodno obrestno mero. Vendar je bilo ugotovljeno, da nobeden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov ni užival ugodnosti posojil, ki bi jih odobrila KKZ.
(72)
Komisija je ugotovila, da je v obdobju preiskave banka Ziraat Bankasi enemu vzorčenemu podjetju odobrila štiri ugodnejša posojila v skladu z določbami Odloka št. 4271/2013. V okviru posojil za akvakulturo je banka Ziraat Bankasi razširila investicijska posojila za nakup strojev in opreme, poleg tega je nadalje razširila operativna posojila za financiranje operativnih stroškov.
(73)
Poleg ugodnejših posojil banke Ziraat Bankasi je eno vzorčeno podjetje uživalo ugodnosti posojila z ničelno obrestno mero v skladu z Odlokom št. 2010/27612, na podlagi katerega KOSGEB upravlja različne programe podpore za MSP. MSP, ki so dejavna v sektorju akvakulture, so prav tako upravičena do ugodnosti na podlagi teh programov podpore.
(74)
Poleg tega je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je banka Eximbank enemu vzorčenemu podjetju odobrila dve posojili z ugodno obrestno mero, drugemu vzorčenemu podjetju pa šest posojil z ugodno obrestno mero. Predstavniki banke Eximbank so med preveritvenim obiskom v prisotnosti predstavnikov turške vlade potrdili, da banka Eximbank turškim izvoznikom odobri posojila pod boljšimi pogoji, kot so na splošno na voljo na trgu.
5.4 Sklep
(75)
Zgoraj navedena posojila z ugodno obrestno mero se začasno štejejo za subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(i) in člena 3(2) osnovne uredbe.
(76)
Na podlagi ugotovitev te preiskave je Komisija sklenila, da ima ugodnost za prejemnika obliko diskontnih obrestnih mer za posojila, ki so bila sklenjena za proizvodnjo akvakulture. Shema posojil z državno podporo prejemnikom posojil podeljuje ugodnosti, ker so taka posojila odobrena pod finančnimi pogoji, ki ne odražajo tržnih pogojev za posojila s primerljivo ročnostjo. Odobrena so po obrestni meri, ki je nižja od tržne.
(77)
Te sheme so specifične v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe, ker organ, ki dodeljuje subvencije, ali zakonodaja, v skladu s katero ta organ deluje, izrecno omeji dostop do subvencije na nekatera podjetja.
(78)
Vsa zgoraj navedena posojila se zato obravnavajo kot subvencije, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, ki prinašajo ugodnosti in so specifične v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe.
5.5 Izračun zneska subvencije
(79)
V členu 6(b) osnovne uredbe je določeno, da se ugodnost na podlagi ugodnejših posojil začasno izračuna kot razlika med zneskom plačanih obresti in zneskom, ki bi ga podjetje plačalo za primerljivo komercialno posojilo, ki bi ga lahko dobilo na trgu. Kot referenčno merilo je Komisija uporabila tehtano povprečno obrestno mero za turška posojila v obdobju preiskave, izračunano z uporabo elektronske platforme za trgovanje Bloomberg (indeks WAIRCOMM).
(80)
Ugodnost v obdobju preiskave je bila izračunana kot razlika med obrestmi, dejansko plačanimi v obdobju preiskave, in obrestmi, ki bi bile plačane pri uporabi referenčne vrednosti.
(81)
Subvencijske stopnje, izračunane za vzorčene proizvajalce izvoznike, ki temeljijo na tej metodologiji, so naslednje:
Ugodnejša posojila
Ime podjetja
Subvencijska stopnja
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Kmetijski zavarovalni sklad in podpora v obliki stopenj premij
6.1 Uvod
(82)
Zakon o kmetijskem zavarovanju in uredba o izvajanju načel kmetijskega zavarovalnega sklada določata cilj vlade, da za proizvajalce postrvi zagotovi zavarovalno kritje za vse izgube v zvezi s staležem rib in njihovo prirejo zaradi številnih možnih bolezni, naravnih in drugih nesreč itd.
(83)
Vrste zavarovanj, ki so zajete s kmetijskim zavarovalnim skladom so: (i) zavarovanje pridelka; (ii) zavarovanje pred učinki tople grede; (iii) zavarovanje goveda; (iv) zavarovanje drobnice; (v) zavarovanje perutnine in (vi) zavarovanje akvakulture.
6.2 Pravna podlaga
(84)
Pravna podlaga za ta program sta zakon o kmetijskem zavarovanju št. 5363 in turški odlok št. 2012/4138 o tveganjih, izdelkih in regijah v okviru kmetijskega zavarovalnega sklada in podpore v obliki stopenj premij z dne 23. januarja 2013, objavljena v Uradnem listu št. 28537.
6.3 Ugotovitve preiskave
(85)
Preiskava je potrdila obstoj navedene subvencijske sheme. V skladu s členoma 12 in 13 Zakona o kmetijskem zavarovanju št. 5363 in Odlokom št. 2012/4138 o tveganjih, izdelkih in regijah v okviru kmetijskega zavarovalnega sklada in podpori v obliki stopenj premij („Odlok št. 2012/4138“) proizvajalci izdelkov akvakulture lahko uživajo ugodnosti na podlagi podpore vlade v obliki zavarovalnih premij, kot je določeno v členu 1/6 Odloka št. 2012/4138.
(86)
Podjetje, ki želi vložiti vlogo pri kmetijskem zavarovalnem skladu, predloži napoved za zavarovalno polico, ki jo želi skleniti. Kmetijski zavarovalni sklad podjetje nato pregleda, na podlagi tega pripravi oceno tveganja in ponudbo za zavarovalno polico, vključno z višino premije, ki jo je treba plačati. Če podjetje, ki je dejavno v kmetijskem sektorju, sprejme ponudbo, vlada plača polovico zavarovalne premije.
(87)
Komisija je ugotovila, da pridelovalci v Turčiji na splošno ne zavarujejo svojih pridelkov. Samo eno od vzorčenih podjetij je v obdobju preiskave tri mesece uživalo ugodnosti vladnega programa podpore v zvezi z zavarovalnimi premijami. Nato je sklenilo zavarovanje z zasebno zavarovalnico.
6.4 Sklep
(88)
V praksi ima ugodnost na podlagi te sheme obliko zmanjšanja finančnih stroškov, ki nastanejo zaradi kritja v okviru življenjskega zavarovanja staleža. Ta shema predstavlja subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe v obliki neposrednih nepovratnih sredstev, ki jih vlada dodeli gojiteljem postrvi, in „finančni prispevek“ v smislu osnovne uredbe, ker prejemnik subvencije uživa ugodnosti ugodne zavarovalne premije, ki je precej nižja od zavarovalnih premij, ki so na voljo na trgu za kritje primerljivih tveganj. Ta shema prinaša ugodnost v smislu člena 3(2) osnovne uredbe. Ugodnost ustreza razliki med premijami, ki so na voljo v okviru komercialne zavarovalne police, in subvencionirano premijo.
(89)
Ta subvencija je specifična, ker organ, ki dodeljuje subvencije, in zakonodaja, v skladu s katero ta organ deluje, izrecno omejujeta dostop do teh nepovratnih sredstev na podjetja, ki delujejo v sektorju akvakulture, in se celo izrecno osredotoča na tveganja, ki so jim izpostavljeni proizvajalci v akvakulturi.
6.5 Izračun zneska subvencije
(90)
Eno podjetje je uživalo ugodnosti zgoraj navedene sheme. Vendar je bilo ugotovljeno, da je ugodnost za podjetje zanemarljiva.
6.6 Subvencije za svetovanje
(91)
Ta shema je namenjena zagotavljanju potrebnega strokovnega znanja in izkušenj proizvajalcem v akvakulturi, da bi posodobili in povečali proizvodnjo ter postali bolj učinkoviti. Ugotovljeno je bilo, da nobeden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov ni užival ugodnosti te sheme v obdobju preiskave.
6.7 Subvencije za gorivo in razrez ribiških plovil
(92)
Te subvencije so vezane na nakup goriva za ribiška plovila ali na razrez ribiških plovil. Ugodnosti teh plačil subvencij so specifične za ribištvo. Ugotovljeno je bilo, da nobeden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave ni užival ugodnosti teh subvencij.
6.8 Sklep o subvencioniranju
(93)
Komisija je zneske subvencij, proti katerim se v skladu z določbami osnovne uredbe lahko uvede izravnalni ukrep, za preiskovane družbe izračunala za vsako shemo posebej in za izračun skupnega zneska subvencij za vsako skupino v obdobju preiskave te zneske seštela.
(94)
Za izračun spodaj navedenih splošnih subvencijskih stopenj je najprej izračunala odstotek subvencioniranja, ki ustreza znesku subvencije glede na skupni dohodek podjetja od prodaje. Ta odstotek je bil nato uporabljen za izračun subvencije, dodeljene za izvoz zadevnega izdelka v Unijo v obdobju preiskave.
(95)
Nato je bil izračunan znesek subvencije na ekvivalent cele ribe v okviru zadevnega izdelka, izvoženega v Unijo v obdobju preiskave, spodaj navedene stopnje pa so bile izračunane kot odstotek vrednosti CIF za isti izvoz na ekvivalent cele ribe.
(96)
Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je Komisija izračunala tehtano povprečno subvencijsko stopnjo. Iz tega izhaja, da je bila ta stopnja določena na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike.
(97)
Za vse druge proizvajalce izvoznike je Komisija subvencijsko stopnjo določila na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 28 osnovne uredbe. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja predstavlja obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, ki je izražen kot delež celotnega obsega izvoza - kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu - iz zadevne države v Unijo.
(98)
Stopnja sodelovanja je v tem primeru visoka, ker je uvoz sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavljal več kot 80 % celotnega izvoza v Unijo v obdobju preiskave. Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo subvencijsko stopnjo določila na ravni vzorčenega podjetja z najvišjo subvencijsko stopnjo.
Ime podjetja
Subvencijska stopnja
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Tehtano povprečje vzorca
8,2 %
Subvencijska stopnja na ravni države
9,7 %
D. ŠKODA
1. Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije
(99)
Podobni izdelek je v obdobju preiskave proizvajalo več kot 700 proizvajalcev Unije. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 8(1) osnovne uredbe.
(100)
Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave je bila ocenjena na približno 170 milijonov kg „ekvivalenta cele ribe“ („WFE“) v skladu s podatki, ki so jih predložila nacionalna in evropska združenja proizvajalcev in posamezna podjetja. Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bilo v vzorec izbranih devet proizvajalcev Unije, ki so predstavljali več kot 12 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.
2. Potrošnja Unije
(101)
Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi celotnega ocenjenega obsega prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije in celotnega obsega uvoza v skladu s podatki Eurostata.
(102)
Celotni obseg prodaje proizvajalcev Unije je bil ocenjen, kot je opisano v uvodni izjavi 130.
(103)
Kar zadeva obseg uvoza, Eurostat poroča o neto teži za šest različnih oznak KN, in sicer za žive, sveže, ohlajene, zamrznjene in/ali dimljene postrvi v obliki cele ribe in/ali ribe brez drobovja ali filetov. Podatki o neto teži so bili za namene primerjave pretvorjeni v WFE, tako da se je količina uvoza v evidenci Eurostata delila s spodaj navedenimi konverzijskimi faktorji. Ti konverzijski faktorji so bili predloženi v pritožbi in se pogosto uporabljajo v tej panogi.
Preglednica 1
Konverzijski faktorji
Predstavitev izdelka
Faktor
živ
1,00
svež/ohlajen/zamrznjen
0,85
fileti: sveži/ohlajeni/zamrznjeni
0,47
fileti: dimljeni
0,40
(104)
Zadevne oznake KN zajemajo tudi druge vrste rib, ki niso vključene v obseg te preiskave, na primer morske postrvi (Salmo trutta), clarkove postrvi (Oncorhynchus clarki), zlate postrvi (Oncorhynchus aguabonita) in gila postrvi (Oncorhynchus gilae). Vendar je bilo v preiskavi ugotovljeno, da gojenje vrst postrvi z izjemo zadevnega izdelka v Turčiji ni potekala, ali pa je predstavljalo le zanemarljivo količino. Ta ugotovitev je temeljila na informacijah, ki so jih turški ribogojci predložili Zvezi evropskih proizvajalcev v akvakulturi (FEAP), in drugih javnih virih informacij (8), ki so bile navzkrižno preverjene, kadar je bilo to mogoče, z relevantnimi turškimi uradnimi statističnimi podatki. Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da so statistični podatki Eurostata o uvozu dovolj zanesljivi in popolni.
(105)
Potrošnja Unije je, kot je bilo ugotovljeno, ostala stabilna med letoma 2010 in 2011, nato se je med letoma 2011 in 2012 zmanjšala za 5 %, od leta 2012 dalje in v obdobju preiskave pa se je zmanjšala še za 7 %. Skupno se je potrošnja v obravnavanem obdobju zmanjšala za 12 %.
Preglednica 2
Potrošnja Unije (v kg WFE)
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Celotna potrošnja Unije
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Indeks
100
100
95
88
Vir: FEAP, Eurostat.
3. Uvoz iz zadevne države
3.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države
(106)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 103, je Komisija na podlagi podatkov Eurostata določila obseg uvoza, izražen v kg WFE. Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi obsega uvoza iz Turčije in celotne potrošnje Unije.
(107)
Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:
Preglednica 3
Obseg uvoza (v kg WFE) in tržni delež
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Obseg uvoza iz Turčije (v kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Indeks
100
137
141
172
Tržni delež
9 %
12 %
13 %
17 %
Indeks
100
137
149
195
Vir: Eurostat.
(108)
Kljub zmanjšanju potrošnje se je obseg uvoza zadevnega izdelka v Unijo v obravnavanem obdobju postopoma povečeval in se skupaj povečal za 72 %. To je povzročilo povečanje ustreznega tržnega deleža z 9 % v letu 2010 na 17 % v obdobju preiskave, tj. povečanje v višini 8 odstotnih točk ali 95 % v obravnavanem obdobju.
3.2 Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen
(109)
Komisija je določila povprečne cene uvoza na podlagi podatkov Eurostata, tako da je celotni obseg uvoza iz Turčije, izražen v kg WFE, delila s skupno vrednostjo tega uvoza. Nelojalno nižanje prodajnih cen uvoza je bilo ugotovljeno na podlagi podatkov vzorčenih proizvajalcev izvoznikov.
(110)
Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:
Preglednica 4
Uvozne cene (EUR/kg WFE)
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Turčija
2,63
2,78
2,83
2,75
Indeks
100
106
108
105
Vir: Eurostat.
(111)
Povprečna uvozna cena zadevnega izdelka se je med letoma 2010 in 2012 povečala za 8 % in se nato znižala za 3 % med letom 2012 in obdobjem preiskave. Na splošno se je povprečna uvozna cena v obravnavanem obdobju zvišala za 5 %.
(112)
Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala: (a) tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojeno na raven cene franko tovarna; (b) s tehtanim povprečjem cen, ki ustreza uvozu vzorčenih proizvajalcev izvoznikov za posamezno vrsto izdelka, zaračunanim prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določenim na osnovi stroškov, zavarovanja in prevoznine (CIF).
(113)
Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za uvoz iz zadevne države na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen v razponu od 5 % do 18 %.
(114)
En vzorčen proizvajalec izvoznik je trdil, da bi morala Komisija ustrezno upoštevati vse razlike v ravni trgovanja. Vendar pa je preiskava pokazala, da med vzorčenimi proizvajalci Unije in vzorčenimi proizvajalci izvozniki v Turčiji niso obstajale nobene razlike v ravni trgovanja. Ta argument je zato treba zavrniti.
(115)
Egejsko združenje izvoznikov (ki predstavlja turške izvoznike) in en proizvajalec izvoznik sta trdila, da je industrija Unije v glavnem osredotočena na proizvodnjo ekoloških in rdečih postrvi, ki imajo znatno ceno v primerjavi s postrvmi, izvoženimi iz Turčije. Zato so trdili, da cene niso primerljive. Vendar pa so bile primerjave cen izvedene za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na enaki ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 113. Posledično so bile kakršne koli razlike v ceni, ki so temeljile na različnih vrstah izdelka, ustrezno upoštevane.
(116)
Egejsko združenje izvoznikov je prav tako trdilo, da industrija Unije uporablja različne proizvodne procese, ki imajo za posledico različne optične in senzorne značilnosti ter razliko v roku uporabnosti. Po navedbah naj bi imele postrvi, ki jih proizvaja industrija Unije, prav tako drugačen razpon teže v primerjavi s postrvmi, ki so bile proizvedene v Turčiji. Vsi ti elementi naj bi vplivali na primerjavo cen in bi jih bilo zato treba upoštevati. Vendar pa ni bil predložen noben dokaz, na podlagi katerega bi bilo mogoče te trditve utemeljiti, prav tako teh trditev ni bilo mogoče utemeljiti z dokazi, pridobljenimi med preiskavo. Primerjave cen so bile izvedene za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na enaki ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi, kakor je pojasnjeno v uvodni izjavi 113. Zato so bile kakršne koli razlike, ki so temeljile na različnih vrstah izdelka, ustrezno upoštevane.
(117)
Trditve v zvezi s primerjavo cen bi bilo treba zato zavrniti.
4. Gospodarski položaj industrije Unije
4.1 Splošne opombe
(118)
V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe je preučitev vpliva subvencioniranega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(119)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bilo vzorčenje uporabljeno za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(120)
Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je ocenila makroekonomske kazalnike na podlagi podatkov iz pritožbe ter podatkov, ki sta jih predložila FEAP in Eurostat. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Komisija je ocenila mikroekonomske kazalnike na podlagi podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Podatki so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.
(121)
Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in višina subvencijske stopnje.
(122)
Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.
4.2 Makroekonomski kazalniki
4.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(123)
Podatki o obsegu proizvodnje industrije Unije so bili pridobljeni od FEAP in pritožnika. Podatki FEAP se zbirajo na podlagi franko ribogojnica in se nanašajo na žive ribe, prirejene v vsaki državi članici. Ker je bil s podatki FEAP zajet le del obdobja preiskave, so bili dopolnjeni na podlagi ocen pritožnika. Ker se podatki FEAP zbirajo na podlagi franko ribogojnica in se nanašajo na prirejene žive ribe in da bi se preprečilo dvojno štetje, je bil poleg tega prireji žive ribe v EU dodan delež uvoza iz vseh virov, namenjen za predelavo (na podlagi informacij, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci izvozniki v izpolnjenih vprašalnikih, je to približno 20 % celotnega obsega uvoza, pri čemer se uvoz dimljenih postrvi ni upošteval).
(124)
Na tej podlagi so se celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 5
Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Obseg proizvodnje (v kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Indeks
100
96
90
81
Proizvodna zmogljivost (v kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Indeks
100
98
95
83
Izkoriščenost zmogljivosti
76 %
75 %
72 %
75 %
Indeks
100
98
95
98
Vir: Pritožba, FEAP, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije in vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, Eurostat.
(125)
V obravnavanem obdobju se je proizvodnja vsako leto zmanjšala. V obdobju preiskave se je proizvodnja v primerjavi z letom 2010 zmanjšala za 19 %. To zmanjšanje je bilo bolj izrazito kot zmanjšanje potrošnje v obravnavanem obdobju.
(126)
Proizvodna zmogljivost je bila ocenjena, tako da se je obseg proizvodnje delil s stopnjo izkoriščenosti zmogljivosti vzorčenih proizvajalcev Unije.
(127)
Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 17 %. Ugotovitve preiskave kažejo, da so mnogi proizvajalci Unije zaprli svoje proizvodne obrate v obravnavanem obdobju in tako zmanjšali celotno proizvodno zmogljivost Unije.
(128)
Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti proizvajalcev Unije je v obravnavanem obdobju znašala približno 75 %, od leta 2010 do konca obdobja preiskave pa se je zmanjšala za 1 odstotno točko.
4.2.2 Obseg prodaje in tržni delež
(129)
Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 6
Obseg prodaje in tržni delež
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Obseg prodaje na trgu Unije (v kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Indeks
100
96
90
80
Tržni delež
89 %
85 %
84 %
81 %
Indeks
100
96
95
91
Vir: Pritožba, FEAP, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije, Eurostat.
(130)
Kot je opisano v uvodni izjavi 123, je bil obseg prodaje industrije Unije določen na podlagi celotnega obsega proizvodnje, od katerega se je odštel izvoz industrije Unije.
(131)
Obseg izvoza je temeljil na podatkih Eurostata, pretvorjenih v kg WFE. Za druge vrste postrvi, ki bi lahko bile vključene v zadevne oznake KN, se je štelo, da je njihov delež zanemarljiv, ker niso bile proizvedene v Uniji ali pa so bile proizvedene le v zelo majhnih količinah. Zato se je štelo, da je Eurostat zagotovil dovolj zanesljive podatke za izvoz šarenk v obravnavanem obdobju.
(132)
Tako se je obseg prodaje industrije Unije med letom 2010 in obdobjem preiskave stalno zmanjševal, in sicer na splošno za 20 % v celotnem obravnavanem obdobju. Kot je opisano v uvodni izjavi 105, je bil ta negativen trend izrazitejši od zmanjšanja celotne potrošnje v istem obdobju.
(133)
Posledično se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju prav tako zmanjšal, in sicer se je v navedenem obdobju zmanjšal za vsega skupaj 8 odstotnih točk. Hkrati se je turški uvoz povečal za 72 %, ustrezni tržni delež pa za 8 odstotnih točk, kot je opisano v uvodni izjavi 108, kar ustreza izgubi tržnega deleža industrije Unije.
4.2.3 Rast
(134)
Potrošnja Unije je od leta 2011 do konca obdobja preiskave upadala. Kljub zmanjševanju povpraševanja na trgu Unije se je uvoz iz Turčije skoraj podvojil, posledica tega pa je bila rast tržnega deleža v obravnavanem obdobju. Posledično je industrija Unije izgubila del svojega tržnega deleža, medtem ko se je tržni delež zadevnega uvoza na trgu Unije povečal, pri čemer se obseg trga Unije zmanjšuje. Hkrati se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal bolj, kot se je zmanjšal obseg trga, medtem ko se je obseg uvoza iz Turčije povečal tako v absolutnem kot v relativnem smislu.
4.2.4 Zaposlenost in produktivnost
(135)
Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 7
Zaposlenost in produktivnost
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Število zaposlenih
3 692
3 413
3 144
2 862
Indeks
100
92
85
78
Produktivnost (kg WFE na zaposlenega)
45 578
47 431
48 332
47 847
Indeks
100
104
106
105
Vir: Pritožba, FEAP, podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(136)
Zaposlenost v industriji Unije je bilo ocenjeno, tako da se je celotni obseg proizvodnje delil s produktivnostjo vzorčenih proizvajalcev Unije. Zaradi zmanjšanja obsega proizvodnje (glej preglednico 5) se je stopnja zaposlenosti v industriji Unije v obravnavanem obdobju zmanjšala za 22 %.
(137)
Ker se je zaposlenost zmanjševala hitreje kot obseg proizvodnje, se je ocenjena produktivnost na zaposlenega, izmerjena kot proizvodnja v kg WFE na zaposlenega, v obravnavanem obdobju povečala za 5 %.
4.2.5 Višina subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, in okrevanje od preteklega subvencioniranja ali dampinga
(138)
Vse stopnje subvencij so znatno nad stopnjo de minimis. V zvezi z učinkom višine subvencij, proti katerim se lahko uvede izravnalni ukrep, na industrijo Unije se lahko glede na obseg in cene uvoza iz Turčije šteje, da ta učinek ni zanemarljiv.
(139)
Ker je to prva protisubvencijska preiskava v zvezi z zadevnim izdelkom, ni na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega subvencioniranja ali dampinga.
4.3 Mikroekonomski kazalniki
4.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
(140)
Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:
Preglednica 8
Prodajne cene v Uniji
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Povprečne prodajne cene na enoto za nepovezane stranke v EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Indeks
100
105
105
107
Proizvodni stroški na enoto (v EUR/kg WFE)
2,73
2,84
2,89
2,98
Indeks
100
104
106
109
Vir: Podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(141)
Povprečna prodajna cena na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije se je najprej povečala s 2,76 EUR/kg WFE v letu 2010 na 2,91 EUR v letu 2011, nato pa se je zmanjšala na 2,89 EUR v letu 2012 in spet povečala na 2,95 EUR v obdobju preiskave. Na splošno so se povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju povečale za 7 %. Vendar pa to povečanje ni zadoščalo za uspešno premagovanje vzporednega povečanja stroškov proizvodnje za 9 % v istem obdobju. Zato se je v obdobju preiskave povprečna neto prodajna cena na enoto znižala pod stroške proizvodnje na enoto.
(142)
Stroški proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije so se povečali s 2,73 EUR/kg WFE v letu 2010 na 2,84 EUR v letu 2011. V letu 2012 je bilo zabeleženo zmernejše povečanje na 2,89 EUR. V obdobju preiskave je nastopilo večje povečanje na 2,98 EUR, ko so proizvodni stroški presegli povprečne prodajne cene na enoto, s čimer je proizvodnja Unije na splošno postala nedobičkonosna. Najpomembnejši element proizvodnih stroškov so stroški krme (ribje moke in ribjega olja), skupaj s stroški energije in stroški iker ali mladic, ki so se v obravnavanem obdobju povečali, kar se odraža v povečanju povprečnih proizvodnih stroškov.
4.3.2 Stroški dela
(143)
Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 9
Povprečni stroški dela na zaposlenega
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Indeks
100
101
106
104
Vir: Podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(144)
Od leta 2010 do obdobja preiskave so se povprečni stroški dela na zaposlenega pri vzorčenih proizvajalcih Unije povečali za 4 %. To skupno povečanje v obravnavanem obdobju je razmeroma nizko in v vsakem primeru pod splošnim povečanjem stroškov dela (7,5 %) (9) in stopnjo inflacije (9,6 %) (10) v Uniji v istem obdobju.
4.3.3 Zaloge
(145)
Postrvi so pokvarljiv izdelek z rokom uporabnosti, ki je krajši od dveh tednov, razen če so zamrznjene. Ker vzorčeni proizvajalci Unije ne skladiščijo zalog prirejenih postrvi in svojih izdelkov ne zamrzujejo v znatnem obsegu, se ravni zalog ne štejejo za pomemben kazalnik škode v tej preiskavi.
4.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(146)
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 10
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Indeks
100
230
- 13
- 88
Denarni tok (v 1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Indeks
100
428
338
- 220
Naložbe (v 1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Indeks
100
105
111
260
Donosnost naložb
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Indeks
100
238
- 13
- 74
Vir: Podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(147)
Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. V letih 2010 in 2011 se je dobičkonosnost sicer rahlo povečala, vendar je ostala na nizki ravni le nekoliko nad pragom dobičkonosnosti. Položaj se je še dodatno poslabšal leta 2012, ko je dobičkonosnost postala negativna in v obdobju preiskave, ko so se izgube še dodatno povečale. Razlog za to, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 142, je trend naraščanja proizvodnih stroškov, hkrati pa industrija Unije ni mogla ustrezno povišati svojih cen. V zadevnem obdobju so mnogi proizvajalci Unije prenehali poslovati.
(148)
Neto denarni tok je sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Trend neto denarnega toka je naraščal od leta 2010 do leta 2011, nato pa je začel upadati. Med letom 2012 in obdobjem preiskave je močno upadel, zaradi česar je skupni kumulativni denarni tok v zadevnem obdobju negativen. Na splošno negativen trend denarnega toka sledi upadu dobičkonosnosti, čeprav sta bila negativen denarni tok v letu 2010 in znatno zmanjšanje med letom 2012 in obdobjem preiskave tudi posledica naložb zaradi prizadevanj za konsolidacijo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 149.
(149)
Naložbe so se med letoma 2010 in 2012 le nekoliko povečale, v obdobju preiskave pa je nastopilo znatno povečanje. Naložbe so bile povezane z nakupom proizvodnih zmogljivosti podjetij v stečaju in/ali konsolidacijo povezanih podjetij in ne z zamenjavo obstoječih sredstev ali nakupom dodatne in/ali nove opreme. Zato je bil vrhunec naložb v obdobju preiskave povezan predvsem s konsolidacijo. To potrjuje dejstvo, da se je v obravnavanem obdobju skupna proizvodna zmogljivost zmanjšala za 17 %.
(150)
Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb je sledila istemu trendu kot dobičkonosnost, in sicer se je povečevala od leta 2010 do leta 2011, hkrati pa je ostala zgolj nekoliko nad pragom dobička. Donosnost naložb se je nato zmanjšala in leta 2012 postala negativna. V obdobju preiskave se je še dodatno zmanjšala. Ta negativni razvoj je izhajal iz dejstva, da industrija Unije ni mogla zvišati svojih cen, kljub trendu naraščanja proizvodnih stroškov.
(151)
Kar zadeva zmožnost zbiranja kapitala, je poslabšanje sposobnosti vzorčenih proizvajalcev Unije, da zagotovijo denarna sredstva za podobni izdelek, z zmanjšanjem notranje ustvarjenih sredstev oslabilo njihov finančni položaj. Kar zadeva financiranje s strani bank, so se pojavljale vedno večje težave pri pridobivanju takega financiranja. Preiskava je pokazala, da se je zmožnost zbiranja kapitala na splošno poslabšala.
5. Sklep o škodi
(152)
Preiskava je v tej fazi jasno pokazala, da je industrija Unije utrpela znatno škodo. Škoda se je zlasti izražala v izgubi tržnega deleža in zmanjšanju dobičkonosnosti. V istem obdobju se je povečal tržni delež uvoza zadevnega izdelka in bilo je ugotovljeno, da je uvoz zadevnega izdelka nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije na trgu Unije.
(153)
Nekateri kazalniki škode, kot so prodajna cena na enoto, povprečni stroški dela na zaposlenega, produktivnost in naložbe, so se razvijali pozitivno. Kar zadeva prodajne cene na enoto, so dvig povzročili povečani proizvodni stroški. Vendar pa to povečanje ni moglo nadomestiti celotnega povečanja stroškov na enoto, zato je dobičkonosnost v letu 2012 postala negativna. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 144, je bilo povečanje povprečnih stroškov dela na zaposlenega v industriji Unije pod splošnim povečanjem stroškov dela in stopnjo inflacije v Uniji. Industrija Unije je morala zmanjšati število zaposlenih, kar je povzročilo povečanje produktivnosti na zaposlenega. Povečanje naložb je bilo v glavnem povezano z nakupom proizvodnih zmogljivosti podjetij v stečaju in konsolidacijo in ne z zamenjavo obstoječih sredstev ali nakupom nove opreme.
(154)
Večina kazalnikov škode je kazala negativne trende. Industrija Unije je utrpela upad dobičkonosnosti, denarnega toka in donosnosti naložb. Dobičkonosnost in donosnost naložb, ki sta bili zgolj nad pragom dobička v letih 2010 in 2011, sta leta 2012 postali negativni in se še dodatno zmanjšali v obdobju preiskave. Hkrati so se obseg proizvodnje, proizvodna zmogljivost, zaposlenost in tržni deleži zmanjšali zaradi pritiska subvencioniranega uvoza.
(155)
Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(4) osnovne uredbe.
E. VZROČNA ZVEZA
(156)
Komisija je v skladu s členom 8(5) osnovne uredbe preučila, ali je subvencioniran uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 8(6) osnovne uredbe je preučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne subvencioniran uvoz iz zadevne države, ni pripisala temu subvencioniranemu uvozu. Ti dejavniki so:
(a)
uvoz iz drugih tretjih držav;
(b)
izvoz industrije Unije;
(c)
razvoj potrošnje;
(d)
konkurenca z drugimi vrstami rib;
(e)
upravna in regulativna bremena, geografske omejitve;
(f)
cenovni pritisk, ki ga izvajajo veliki trgovci na drobno;
(g)
prevelike naložbe, finančni stroški, nihanja menjalnih tečajev in izredne izgube, povezane s sodnimi postopki.
1. Učinki subvencioniranega uvoza
(157)
Da bi Komisija ugotovila obstoj vzročne zveze med subvencioniranim uvozom zadevnega izdelka iz Turčije in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, je preučila obseg in ravni cen subvencioniranega uvoza ter obseg, v katerem bi ta uvoz lahko povzročil znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(158)
Preiskava je pokazala, da se je subvencionirani uvoz iz zadevne države v obravnavanem obdobju skoraj podvojil. Posledično se je njegov tržni delež povečal za 8 odstotnih točk, in sicer z 9 % v letu 2010 na 17 % v obdobju preiskave. To se je zgodilo kljub trendu upadanja potrošnje. Hkrati je industrija Unije izgubila 8 odstotnih točk svojega tržnega deleža.
(159)
Povprečne cene subvencioniranega uvoza so se med letom 2010 in obdobjem preiskave povečale za 5 %. To povečanje je bilo posledica splošnega povečanja stroškov proizvodnje. Vendar pa so uvozne cene ostale na občutno nižji ravni v primerjavi s cenami industrije Unije. Subvencionirani uvoz je nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, pri čemer je v obdobju preiskave povprečna stopnja nelojalno znižanih prodajnih cen znašala 9 %. Hkrati pa zaradi povečanega subvencioniranega uvoza zadevnega izdelka, ki je povzročil znaten cenovni pritisk na trg Unije, industrija Unije ni mogla dovolj zvišati svojih prodajnih cen, da bi s tem zagotovila kritje povišanih proizvodnih stroškov, v vsakem primeru pa jih ni mogla zvišati nad raven cen subvencioniranega uvoza iz Turčije.
(160)
Ugotovljeno je bilo, da je povečanje subvencioniranega uvoza iz Turčije in povečanje njegovega tržnega deleža jasno sovpadalo z izgubo tržnega deleža industrije Unije, zmanjšanjem obsega proizvodnje, proizvodne zmogljivosti in zaposlenosti ter negativnim trendom dobičkonosnosti, denarnega toka in donosnosti naložb. Zato se je štelo, da subvencionirani uvoz izvaja pritisk na industrijo Unije, kar je prispevalo k temu, da ta ni mogla zvišati svojih prodajnih cen v skladu s stroški, da je utrpela izgubo tržnega deleža ter splošno gospodarsko in finančno oslabitev.
(161)
Komisija je ob upoštevanju zgoraj navedenega v tej fazi sklenila, da je treba poslabšanje položaja industrije Unije pripisati povečanju obsega uvoza iz Turčije po subvencioniranih cenah in da je bil ta uvoz odločilen za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
2. Učinki drugih dejavnikov
2.1 Uvoz iz tretjih držav
(162)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav (Čila, Norveške, Bosne in Hercegovine ter drugih) se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:
Preglednica 11
Uvoz iz tretjih držav
Država
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Skupno vse tretje države, razen zadevne države
Obseg (v kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Indeks
100
136
109
99
Tržni delež
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Indeks
100
135
115
112
Povprečna cena (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Indeks
100
108
106
112
Vir: Eurostat.
(163)
Obseg uvoza iz vseh drugih tretjih držav je bil na nizki ravni in se je v obravnavanem obdobju celo nekoliko zmanjšal. Med letoma 2010 in 2011 se je sicer povečal, vendar se je naknadno zmanjšal in v obdobju preiskave dosegel nekoliko manjši obseg kot na začetku obravnavanega obdobja v letu 2010. Tržni delež se je gibal podobno. Med letoma 2010 in 2011 se je povečal, vendar se je ponovno zmanjšal v letu 2012 in v obdobju preiskave. Na splošno se je tržni delež tretjih držav v obravnavanem obdobju nekoliko povečal, in sicer s 2,4 % na 2,7 %. Hkrati je bil uvoz iz Turčije na veliko višji ravni tako v smislu obsega kot tudi tržnih deležev, zanj pa je bil značilen stalen trend naraščanja.
(164)
V obravnavanem obdobju so se povprečne uvozne cene povečevale. V obravnavanem obdobju so se povprečne uvozne cene vsega skupaj povišale za 12 %. Uvozne cene iz drugih tretjih držav so bile nižje od povprečnih prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije, vendar višje od turških uvoznih cen, razen v letu 2012, ko so bile nekoliko nižje.
(165)
Glede na nizek in stabilen obseg uvoza ter majhne in precej stabilne tržne deleže iz vseh drugih tretjih držav ter glede na njihove ravni cen, ki so sledile splošnim ravnem cen v Uniji, je Komisija v tej fazi sklenila, da uvoz iz drugih tretjih držav ni prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
2.2 Izvoz industrije Unije
(166)
Obseg izvoza industrije Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:
Preglednica 12
Izvoz proizvajalcev Unije
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Obseg izvoza (v kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Indeks
100
110
106
125
Povprečna cena (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Indeks
100
113
101
102
Vir: Eurostat.
(167)
Izvoz industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za 25 %. Vendar je trg Unije glavni trg za industrijo Unije, poleg tega je njen izvoz v obdobju 2010-2011 predstavljal le približno 3 % njene proizvodnje, v obdobju preiskave pa približno 5 %. Izvozne prodajne cene industrije Unije so bile za približno 30 % višje od povprečnih prodajnih cen v Uniji, s čimer so bili ustvarjeni večji dobički kot pri prodaji na trgu Unije.
(168)
Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da izvoz industrije Unije ni prekinil vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
2.3 Razvoj potrošnje
(169)
Potrošnja Unije je bila stabilna med letoma 2010 in 2011, med letom 2011 in obdobjem preiskave se je zmanjšala za 12 %, na splošno pa se je zmanjšala za 12 %. Vendar pa je v razmerah zmanjšane potrošnje subvencioniranemu uvozu iz Turčije uspelo povečati tržni delež za 8 odstotnih točk ali 95 %, medtem ko je industrija Unije izgubila tržni delež prav tako v višini 8 odstotnih točk. Zato zmanjšanja obsega prodaje in izgube tržnega deleža industrije Unije ni mogoče razložiti samo s splošnim zmanjšanjem potrošnje. Zato je stalno povečevanje subvencioniranega uvoza na vedno manjšem trgu po cenah, ki so nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije na trgu Unije, povzročilo škodo neodvisno in imelo pri tem odločilno vlogo, kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 160.
(170)
Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da bi zmanjšanje potrošnje sicer lahko prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar pa samo z zmanjšanjem potrošnje ni mogoče pojasniti škode, ki jo je ta utrpela, zato zmanjšanje potrošnje ne more prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
2.4 Konkurenca z drugimi vrstami rib
(171)
Egejsko združenje izvoznikov je trdilo, da je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila konkurenca z drugimi vrstami rib, kot so vitki somi, velike amerikanke in lososi.
(172)
Kar zadeva vitke some, se je uvoz v obravnavanem obdobju zmanjšal za približno 24 %. To je v nasprotju s povečanjem uvoza zadevnega izdelka v istem obdobju.
(173)
Kar zadeva druge vrste rib, je treba opozoriti, da so v skladu s podatki, ki so na voljo, in sicer javno objavljeno študijo inštituta Fødevareøkonomisk Institut Univerze v Københavnu (11), velike amerikanke in lososi nadomestki, ki konkurirajo v istem tržnem segmentu. V nasprotju z zgoraj navedenim se postrvi, ki so predmet sedanje preiskave, prodajajo v različnih tržnih segmentih, neposredna korelacija med ceno velike amerikanke ali lososa in postrvi, ki je predmet sedanje preiskave, pa ne obstaja.
(174)
Na podlagi tega je treba te trditve zavrniti.
(175)
Komisija je na podlagi zgoraj navedenega v tej fazi sklenila, da konkurenca z drugimi vrstami rib ni prispevala k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
2.5 Upravna in regulativna bremena, geografske omejitve
(176)
Egejsko združenje izvoznikov je nadalje trdilo, da so znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročila upravna in regulativna bremena ter omejitve pri uporabi nekaterih geografskih območij za akvakulturo.
(177)
Domnevna vzročna zveza med navedenimi upravnimi in regulativnimi zahtevami ter škodo ni bila utemeljena. Zlasti ni bilo dokazano, da se je upravni in regulativni okvir, vključno z geografskimi omejitvami glede območij, ki so na voljo za akvakulturo, v obravnavanem obdobju spremenil na tak način, da bi lahko povzročil škodo. Dejansko so navedeni elementi zgolj značilni za splošno gospodarsko in regulativno okolje sektorja akvakulture v Uniji in ne morejo pojasniti poslabšanja položaja industrije Unije v obravnavanem obdobju. Zato se ta zahtevek zavrne.
(178)
Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da domnevna upravna in regulativna bremena in geografske omejitve niso prekinili vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
2.6 Cenovni pritisk, ki ga izvajajo veliki trgovci na drobno
(179)
Egejsko združenje izvoznikov in eden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov sta trdila, da imajo veliki trgovci na drobno v Uniji močan pogajalski položaj in da je morebitna škoda, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, nastala zaradi cenovnega pritiska, ki ga ti trgovci izvajajo, in ne zaradi uvoza iz Turčije.
(180)
Nobeden od velikih trgovcev na drobno se ni javil in sodeloval v tej preiskavi. V vsakem primeru so bile cene turškega uvoza subvencionirane in nižje od cen industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju. V obdobju preiskave so bile stopnje nelojalno znižanih prodajnih cen med 5 % in 18 %. V primeru takšnega scenarija domnevni cenovni pritisk, ki naj bi ga izvajali veliki trgovci na drobno, ne bi mogel razložiti splošnega gospodarskega in finančnega poslabšanja in zlasti izgube tržnega deleža, ampak bi lahko samo delno prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, če sploh.
(181)
Zato je Komisija v tej fazi sklenila, da morebitni cenovni pritisk, ki naj bi ga izvajali veliki trgovci na drobno, ni mogel prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
2.7 Prevelike naložbe, finančni stroški, nihanja menjalnih tečajev in izredne izgube, povezane s sodnimi postopki
(182)
Egejsko združenje izvoznikov je trdilo, da so bile vzrok za zmanjšanje uspešnosti vsaj nekaterih proizvajalcev Unije prevelike naložbe in ne uvoz iz Turčije. Ista stran je nadalje trdila, da je bilo zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Unije deloma posledica višjih finančnih stroškov, nihanj menjalnih tečajev in stroškov, ki so nastali zaradi sodnih postopkov.
(183)
Trditve o domnevnih prevelikih naložbah in stroških, ki naj bi nastali zaradi sodnih postopkov, niso bile utemeljene. Prav tako ugotovitve preiskave niso podprle trditve o morebitnem bistvenem vplivu teh dejavnikov na dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije.
(184)
Trditve o povečanju finančnih stroškov in nihanjih menjalnih tečajev niso bile na noben način podrobneje pojasnjene ali utemeljene. Prav tako ugotovitve preiskave niso podprle trditve o morebitnem vplivu teh dejavnikov na dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije.
(185)
Te trditve je zato treba zavrniti.
(186)
Komisija je na podlagi tega v tej fazi sklenila, da domnevne prevelike naložbe, finančni stroški, nihanja menjalnih tečajev in izredne izgube, povezane s sodnimi postopki, niso prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, in zato niso mogli prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
3. Sklep o vzročni zvezi
(187)
Zgoraj opisana analiza je pokazala, da je prišlo do znatnega povečanja obsega in tržnega deleža subvencioniranega uvoza iz zadevne države. Povečanje tega uvoza po cenah, ki so nelojalno nižale prodajne cene Unije, je povzročilo poslabšanje položaja industrije Unije. Na podlagi tega je bilo sklenjeno, da je imel uvoz iz Turčije odločilno vlogo pri znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
(188)
Analizirani so bili tudi drugi dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije. V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da uvoz iz drugih tretjih držav, izvoz industrije Unije, konkurenca z drugimi vrstami rib, upravna in regulativna bremena, geografske omejitve, prevelike naložbe, finančni stroški, nihanja menjalnih tečajev in izredne izgube, povezane s sodnimi postopki, niso prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Možno je, da so drugi dejavniki, kot sta razvoj potrošnje Unije in cenovni pritisk, ki naj bi ga izvajali veliki trgovci na drobno, prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije, vendar niso mogli prekiniti vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in škodo, ki jo je industrija Unije utrpela v obdobju preiskave.
(189)
Na podlagi navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica subvencioniranega uvoza iz zadevne države in da drugi dejavniki niso prekinili vzročne zveze. Škoda se izraža zlasti kot zmanjšanje proizvodnje in proizvodne zmogljivosti, obsega prodaje, tržnega deleža in zaposlenosti, dobiček in donosnost naložb pa sta v obravnavanem obdobju postala negativna.
F. INTERES UNIJE
(190)
V skladu s členom 31 osnovne uredbe je Komisija preučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o škodljivem subvencioniranju jasno ugotovila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.
1. Interes industrije Unije
(191)
Preiskava je pokazala, da je industrija Unije zaradi subvencioniranega uvoza iz Turčije utrpela znatno škodo.
(192)
Uvedba ukrepov bi ponovno vzpostavila lojalno konkurenco na trgu. Negativen trend kazalnikov finančne uspešnosti industrije Unije je posledica njenega težkega položaja zaradi konkurence subvencioniranega uvoza iz zadevne države. Uvedba izravnalnih dajatev bi industriji Unije omogočila povečanje cen, da bi lahko pokrila proizvodne stroške in tako povečala svoj tržni delež, zaposlenost, proizvodnjo ter izboljšala svoje kazalnike finančne uspešnosti, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb.
(193)
Če se ukrepi ne uvedejo, se bo cenovni pritisk zaradi turškega uvoza verjetno nadaljeval, kar bo nadalje negativno vplivalo na dobičkonosnost industrije Unije. To nadaljnje zmanjšanje uspešnosti bi nazadnje povzročilo nadaljnje zmanjšanje proizvodnje in zaprtje še več proizvodnih obratov, kar bi ogrozilo zaposlenost in naložbe v Uniji.
(194)
Na podlagi tega je Komisija v tej fazi sklenila, da so izravnalni ukrepi v interesu industrije Unije.
2. Interes nepovezanih uvoznikov
(195)
V obvestilu o začetku je Komisija pozvala uvoznike in njihova reprezentativna združenja, da se ji javijo. Kot je navedeno v uvodni izjavi 12, so se javila tri podjetja in izpolnila obrazec za vzorčenje za nepovezane uvoznike. Nato so bili vprašalniki poslani vsem trem podjetjem, ki so se javila, vendar je na vprašalnik odgovorilo le eno od njih. Iz odgovorov je bilo razvidno, da ta stran običajno ni uvoznik postrvi, ampak drugih ribjih izdelkov, čeprav je v obdobju preiskave uvozila zelo majhno količino postrvi. Količina postrvi, ki jo je to podjetje uvozilo, ni bila zadostna, da bi se na splošno lahko štela za reprezentativno.
(196)
V poznejši fazi se je javil drug uvoznik, vendar ni odgovoril na vprašalnik. Ta uvoznik je trdil, da bi uvedba dajatev na postrvi iz Turčije ovirala njegove uvozne dejavnosti, ne da bi svojo trditev podrobneje pojasnil ali predložil kakršne koli informacije, ki bi bile relevantne za oceno morebitnega vpliva na njegove poslovne dejavnosti, kot so dobičkonosnost, uvozne cene in cene pri nadaljnji prodaji.
(197)
Čeprav ni mogoče izključiti, da bo uvedba izravnalnih dajatev vplivala na nepovezane uvoznike, je cilj tovrstnih dajatev ponovno vzpostaviti enake konkurenčne pogoje na trgu Unije. Obstajajo tudi drugi viri dobave in uvozniki v Uniji bi morali biti zmožni, da v odziv na uvedbo dajatev svoje vire dobave zamenjajo. Na splošno preiskava ni odkrila nobenih znatnih negativnih učinkov uvedbe dajatev na nepovezane uvoznike/trgovce v Uniji.
(198)
Glede na zgoraj navedeno in ker v zvezi s tem nepovezani uvozniki/trgovci niso predložili drugih podatkov, je Komisija v tej fazi sklenila, da uvedba ukrepov na splošno ne bi imela znatnega škodljivega učinka na nepovezane uvoznike/trgovce.
3. Interes uporabnikov, potrošnikov, dobaviteljev
(199)
V obvestilu o začetku je Komisija pozvala uporabnike in njihova reprezentativna združenja ter reprezentativne potrošniške organizacije, da se ji javijo. Poleg tega je vzpostavila stik z vsemi znanimi zadevnimi stranmi. Vendar se nobena od teh strani ni javila.
(200)
Po izteku roka, navedenega v obvestilu o začetku, sta se javili dve strani, ki sta trdili, da sta dobavitelja strojev za turške gojitelje/predelovalce postrvi.
(201)
Ena od strani je trdila, da bi uvedba dajatev povzročila povišanje cen za končne potrošnike. Vendar ta stran te trditve ni utemeljila. Preiskava ni odkrila nobenih znatnih negativnih učinkov uvedbe dajatev na končne potrošnike. Kot je navedeno zgoraj, potrošniške organizacije niso sodelovale in niso predložile nobenih informacij, na podlagi katerih bi bilo mogoče vpliv ukrepov podrobno oceniti. Čeprav obstaja možnost, da bodo izravnalne dajatve imele učinek na uvozne cene, bi se tako morebitno povišanje cen lahko vsaj deloma porazdelilo po distribucijski verigi in na ravni potrošnika morebitno povišanje cen za končnega potrošnika ne bi bilo nujno znatno.
(202)
Poleg tega je namen izravnalnih dajatev ponovna vzpostavitev enakih konkurenčnih pogojev na trgu Unije, in ne omejitev uvoza po pravičnih cenah v Unijo.
(203)
Glede na zgoraj navedeno in ker uporabniki in potrošniške organizacije v preiskavi niso sodelovali in zlasti glede na raven ukrepov, je Komisija v tej fazi sklenila, da uvedba ukrepov na splošno ne bi imela znatnega škodljivega učinka na uporabnike, potrošnike ali dobavitelje.
4. Sklep o interesu Unije
(204)
Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz Turčije ne bi bila v interesu Unije.
G. ZAČASNI IZRAVNALNI UKREPI
(205)
Glede na sklepe Komisije o subvencioniranju, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne izravnalne ukrepe, da se prepreči, da bi subvencionirani uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
1. Stopnja odprave škode (stopnja škode)
(206)
Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, ki bi bila potrebna za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(207)
Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje stroške proizvodnje in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka panoga v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez subvencioniranega uvoza.
(208)
Uvoz iz Turčije se je začel povečevati z znatnimi količinami zlasti v letu 2008, tj. pred obravnavanim obdobjem. Dobičkonosnost, ki jo je industrija Unije ustvarila na začetku obravnavanega obdobja v letu 2010, se zato ni štela za reprezentativno. Ker pred letom 2008 pritisk uvoza iz Turčije na trg Unije ni bil znaten, se je štelo, da bi bilo upravičeno pričakovati stopnje dobička, ki so bile ustvarjene pred tem obdobjem. Glede na pritožbo je danska industrija postrvi v letih 2006 in 2007 ustvarila stopnjo dobička, ki je v povprečju dosegla ali presegla raven 12 %. Na podlagi tega je bilo v tej fazi posledično ugotovljeno, da bi bilo mogoče stopnjo dobička v višini 12 % prihodkov od prodaje šteti za primerno raven, za katero bi industrija Unije lahko pričakovala, da bi jo dosegla, če ne bi bilo škodljivega subvencioniranja.
(209)
Egejsko združenje izvoznikov in eden od proizvajalcev izvoznikov sta trdila, da bi moral biti ciljni dobiček nižji od 12 %, ker so bili (i) v predhodnih preiskavah (losos, velika amerikanka) uporabljeni nižji ciljni dobički; (ii) je bila dejanska stopnja dobička industrije Unije na začetku obravnavanega obdobja prav tako nižja, poleg tega (iii) se stopnja dobička v višini 12 % nanaša izključno na dansko industrijo postrvi in ne na industrijo Unije kot celoto in zato ni bila reprezentativna. Poleg tega je proizvajalec izvoznik nadalje trdil, da bi bilo treba uporabiti stopnjo dobička v višini 3 %, ker je bil tak dobiček v skladu s povprečno stopnjo dobička celotne živilske industrije.
(210)
Prvič, kar zadeva primerjavo s preiskavama v zvezi z veliko amerikanko in lososom, je treba opozoriti, da morajo biti sklepi v okviru vsake preiskave oblikovani na podlagi obravnave posamezne zadeve. V tem specifičnem primeru je bilo ugotovljeno, da so informacije, ki so bile na voljo v dokumentaciji v zvezi s sedanjo preiskavo, smiselne, zato so bile tudi uporabljene.
(211)
Drugič, ciljna stopnja dobička bi morala biti tista, ki bi jo taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez subvencioniranega uvoza. Glede na to, da je bil v obravnavanem obdobju in celo pred tem subvencionirani uvoz prisoten v znatnih količinah, se ni bilo mogoče strinjati s tem, da so obstajali običajni konkurenčni pogoji. Stopnja dobička v višini 12 % je bila dosežena, ko uvoz iz Turčije na trgu Unije ni bil prisoten v znatnem obsegu, zato se je v tej fazi preiskave štela za razumni ciljni dobiček glede na okoliščine obravnavane zadeve.
(212)
Tretjič, danska industrija postrvi se je štela za dovolj reprezentativno za trg Unije, ker je bila Danska ena od glavnih držav proizvajalk postrvi v Uniji. Ker v tej fazi druge razpoložljive informacije niso bile na voljo, se je danska industrija postrvi uporabila za namene določitve stopnje ciljnega dobička.
(213)
Nazadnje, trditev, da je splošna stopnja dobička v živilski industriji precej nižja, ni bila utemeljena. Komisija je ne glede na to menila, da bi se z uporabo stopnje dobička, ki jo je ustvarila danska industrija postrvi, bolje upoštevale posebnosti te industrije, zato bi bila uporaba te stopnje ustreznejša. Dejansko je živilska industrija sestavljena iz različnih podkategorij, ki se nanašajo na različne tržne segmente in ki so predmet različnih tržnih pogojev, ti pa niso nujno relevantni za industrijo postrvi.
(214)
Iz zgoraj navedenih razlogov je Komisija v tej fazi sklenila, da bi bilo smiselno uporabiti ciljno stopnjo dobička v višini 12 % prihodkov od prodaje.
(215)
Na tej podlagi je Komisija izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka za industrijo Unije, tako da je od prodajnih cen Unije odštela dejansko stopnjo dobička, doseženo v obdobju preiskave, in jo nadomestila s stopnjo dobička v višini 12 %.
(216)
Nato je določila stopnjo odprave škode na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz Turčije, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije prodajali na trgu Unije v obdobju preiskave. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.
(217)
Stopnja odprave škode za „podjetja iz Priloge I“ in za „vsa druga podjetja“ je opredeljena na enak način kot subvencijska stopnja za ta podjetja (glej uvodni izjavi 96 in 97).
2. Začasni ukrepi
(218)
V skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 12(1) osnovne uredbe bi bilo treba uvesti začasne izravnalne dajatve na uvoz šarenk (Oncorhynchus mykiss) žive mase 1,2 kg ali manj posamezno, ali svežih, ohlajenih, zamrznjenih in/ali dimljenih v obliki cele ribe ali brez glave ali v obliki filetov ter s poreklom iz Turčije. Komisija je primerjala stopnje škode in subvencijske stopnje. Višino dajatev bi bilo treba določiti na ravni nižje subvencijske stopnje.
(219)
Na podlagi navedenega bi morale biti stopnje začasnih izravnalnih dajatev, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carinske dajatve, naslednje:
Podjetje
Subvencijska stopnja
Stopnja škode
Izravnalna dajatev
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Druga sodelujoča podjetja
8,2 %
26 %
8,2 %
Vsa druga podjetja
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Zgoraj navedeni izravnalni ukrepi se določijo v obliki dajatev ad valorem, tj. sorazmerno z vrednostjo uvoza.
(221)
Stopnje izravnalnih dajatev za posamezna podjetja, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so odražale položaj teh podjetij, ki je bil ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevni državi in so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe.
(222)
Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katero koli drugo podjetje, ki ni posebej navedeno v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“. Za njih se ne sme uporabljati nobena od individualnih stopenj izravnalnih dajatev.
(223)
Podjetje lahko zahteva uporabo teh posameznih stopenj izravnalnih dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (12). Zahtevek mora vsebovati vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost podjetja do stopnje dajatve, ki se zanj uporablja. Če sprememba imena podjetja ne vpliva na upravičenost podjetja do stopnje dajatve, ki se zanj uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena.
(224)
Za zmanjšanje tveganja izogibanja ukrepom zaradi razlik v stopnjah dajatev so potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe posameznih izravnalnih dajatev. Podjetja, za katera veljajo posamezne izravnalne dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Račun mora biti skladen z zahtevami iz Priloge II. Za uvoz, ki ga ta račun ne spremlja, bi morala veljati izravnalna dajatev, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“.
(225)
Da se zagotovi ustrezno izvrševanje izravnalnih dajatev, bi bilo treba preostalo dajatev za vsa druga podjetja uporabljati ne samo za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi, ampak tudi za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.
H. KONČNE DOLOČBE
(226)
Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.
(227)
Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasnih dajatev so začasne in jih bo v dokončni fazi preiskave morda treba spremeniti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna izravnalna dajatev na uvoz šarenke (Oncorhynchus mykiss):
-
žive mase 1,2 kg ali manj posamezno ali
-
sveže, ohlajene, zamrznjene in/ali dimljene:
-
v obliki cele ribe (z glavo), s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1,2 kg ali manj posamezno ali
-
brez glave, s škrgami ali brez njih, z drobovjem ali brez njega, mase 1 kg ali manj posamezno, ali
-
v obliki filetov mase 400 g ali manj posamezno,
trenutno uvrščene pod oznake KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 in ex 0305 43 00 (oznake TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 in 0305430011) in s poreklom iz Turčije.
2. Stopnje začasne izravnalne dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedena podjetja, so:
Podjetje
Začasna izravnalna dajatev
Dodatna oznaka TARIC
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Podjetja iz Priloge I
8,2 %
Vsa druga podjetja
9,7 %
B999
3. Pogoj za uporabo individualnih stopenj dajatev, določenih za podjetja, navedena v odstavku 2, je predložitev veljavnega trgovinskega računa, ki je v skladu z zahtevami iz Priloge II, carinskim organom držav članic. Če se tak račun ne predloži, se uporablja dajatev, ki velja za „vsa druga podjetja“.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo relevantne veljavne določbe o carinskih dajatvah.
Člen 2
1. Brez poseganja v člen 30 Uredbe (ES) št. 597/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od dneva začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in zaprosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
2. V skladu s členom 31(4) Uredbe (ES) št. 597/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe o uporabi te uredbe v enem mesecu od dneva začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 se uporablja štiri mesece.
Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 29. oktobra 2014