ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1025/2013/EU
ze dne 22. října 2013
o poskytnutí makrofinanční pomoci Kyrgyzské republice
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 209 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Spolupráce mezi Unií a Kyrgyzskou republikou je založena na Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Kyrgyzskou republikou na straně druhé (2), která vstoupila v platnost v roce 1999. Unie poskytuje Kyrgyzské republice zacházení v rámci všeobecného systému preferencí.
(2)
V roce 2009 zasáhla kyrgyzskou ekonomiku mezinárodní finanční krize a v červnu 2010 etnické násilí. Tyto události narušily hospodářské činnosti, vedly k nutnosti značných veřejných výdajů na obnovu a sociální pomoc a vyústily ve významný deficit vnějšího a rozpočtového financování.
(3)
Na setkání dárců na vysoké úrovni, které se konalo dne 27. července 2010 v Biškeku, přislíbilo mezinárodní společenství na podporu obnovy Kyrgyzské republiky mimořádnou pomoc ve výši 1,1 miliardy USD. Na tomto setkání Unie oznámila, že poskytne finanční pomoc ve výši až 117,9 milionu EUR.
(4)
Rada ve složení pro zahraniční věci uvítala ve svých závěrech o Kyrgyzské republice ze dne 26. července 2010 úsilí nové kyrgyzské vlády o ustavení demokratického institucionálního rámce a vyzvala Komisi, aby pokračovala v poskytování pomoci orgánům Kyrgyzské republiky při provádění jejich reformního programu, a to též ve formě nových programů pomoci, a aby přispívala k udržitelnému hospodářskému a sociálnímu rozvoji země.
(5)
Politická a ekonomická podpora Unie rodící se parlamentní demokracii Kyrgyzské republiky by byla politickým signálem silné podpory Unie demokratickým reformám ve Střední Asii, který je v souladu s politikou Unie vůči této oblasti stanovenou ve strategii Unie pro Střední Asii (2007-2013) a v závěrech Rady o Střední Asii ze dne 25. června 2012.
(6)
V souladu se společným prohlášením Evropského parlamentu a Rady přijatým spolu s rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 778/2013/EU (3) by makrofinanční pomoc Unie měla být mimořádným finančním nástrojem účelově nevázané všeobecné podpory platební bilance, jejímž cílem je obnovit udržitelný stav vnějšího financování příjemce a jež by měla podporovat provádění programu politik, jehož součástí jsou účinná opatření zaměřená na korekci a strukturální reformy určená ke zlepšení stavu platební bilance, zejména v průběhu trvání programu, a posílit provádění příslušných smluv a programů s Unií.
(7)
Proces ekonomických změn a reforem Kyrgyzské republiky je podporován finanční pomocí Mezinárodního měnového fondu (MMF). V červnu roku 2011 se kyrgyzské orgány a MMF dohodly na tříletém navýšení úvěru z MMF (dále jen „program MMF“) na podporu země, které není preventivního charakteru a jehož výše činí 66,6 milionu zvláštních práv čerpání (ZPČ). MMF schválil čtvrtou revizi daného programu v červnu roku 2013. Cíle programu MMF jsou v souladu s účelem makrofinanční pomoci Unie, kterým je zmírnění krátkodobých potíží v oblasti platební bilance, a jsou prováděna účinná opatření zaměřená na korekci, která jsou v souladu s cílem makrofinanční pomoci.
(8)
Unie poskytuje Kyrgyzské republice rozpočtovou podporu odvětví v rámci finančního nástroje pro rozvojovou spolupráci v celkové výši 33 milionů EUR na období 2011-2013 na podporu reforem v oblasti sociální ochrany, vzdělávání a správy veřejných financí.
(9)
Vzhledem ke zhoršující se hospodářské situaci a hospodářskému výhledu požádala Kyrgyzská republika v roce 2010 o makrofinanční pomoc Unie.
(10)
Vzhledem k tomu, že Kyrgyzská republika má pro Unii strategický význam i rozhodující vliv na regionální stabilitu, měla by být výjimečně považována za způsobilou pro přijetí makrofinanční pomoci Unie.
(11)
Vzhledem k tomu, že v platební bilanci Kyrgyzské republiky přetrvává deficit vnějšího financování přesahující výši prostředků poskytnutých MMF a jinými mnohostrannými institucemi, a navzdory tomu, že Kyrgyzská republika provádí účinné programy hospodářské stabilizace a reforem, je poskytnutí makrofinanční pomoci Kyrgyzské republice ze strany Unie (dále jen „makrofinanční pomoc Unie“) za stávajících výjimečných okolností považováno za vhodnou reakci na žádost Kyrgyzské republiky o podporu hospodářské stabilizace ve spojení s programem MMF.
(12)
Cílem makrofinanční pomoci Unie by mělo být podpořit obnovení udržitelného stavu vnějšího financování Kyrgyzské republiky, a tím přispět k jejímu hospodářskému a sociálnímu rozvoji.
(13)
Stanovení výše makrofinanční pomoci Unie vychází z úplného kvantitativního posouzení zbývajících potřeb vnějšího financování Kyrgyzské republiky a zohledňuje její schopnost financovat se z vlastních zdrojů, a to zejména z mezinárodních rezerv, které má k dispozici. Makrofinanční pomoc Unie by měla doplňovat programy a zdroje poskytnuté MMF a Světovou bankou. Při určení výše pomoci jsou rovněž zohledněny očekávané finanční příspěvky od mnohostranných dárců a nutnost zajistit spravedlivé rozložení zátěže mezi Unii a ostatní dárce, jakož i dosavadní použití jiných unijních nástrojů vnějšího financování v Kyrgyzské republice a přidaná hodnota celkového zapojení Unie.
(14)
S ohledem na zbývající potřeby vnějšího financování Kyrgyzské republiky, na úroveň jejího hospodářského rozvoje posuzovanou podle příjmů na obyvatele a míry chudoby, na její schopnost financovat se z vlastních zdrojů, a to zejména z mezinárodních rezerv, které má k dispozici, a na její schopnost splácet posouzenou na základě analýzy udržitelnosti dluhu by část pomoci měla být poskytnuta ve formě grantů.
(15)
Komise by měla zajistit, aby makrofinanční pomoc Unie byla po právní i obsahové stránce v souladu s hlavními zásadami, cíli a opatřeními, která byla přijata v rámci jednotlivých oblastí vnější činnosti, a dalšími příslušnými politikami Unie.
(16)
Makrofinanční pomoc Unie by měla podporovat vnější politiku Unie vůči Kyrgyzské republice. Útvary Komise a Evropská služba pro vnější činnost by v průběhu provádění makrofinanční pomoci měly úzce spolupracovat v zájmu koordinace vnější politiky Unie a zajištění její ucelenosti.
(17)
Makrofinanční pomoc Unie by měla posilovat oddanost Kyrgyzské republiky vůči hodnotám, které má společné s Unií, včetně demokracie, právního státu, řádné správy věcí veřejných, dodržování lidských práv, udržitelného rozvoje a snižování chudoby, jakož i oddanost vůči zásadám otevřeného a spravedlivého obchodu založeného na pravidlech.
(18)
Předpokladem poskytnutí makrofinanční pomoci Unie by měla být skutečnost, že Kyrgyzská republika respektuje účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému více politických stran a právního státu, a zaručuje dodržování lidských práv. Kromě toho by specifické cíle makrofinanční pomoci Unie měly posílit účinnost, transparentnost a odpovědnost v oblasti systémů správy veřejných financí v Kyrgyzské republice. Komise by měla pravidelně sledovat plnění výše uvedeného předpokladu i dosažení těchto cílů.
(19)
V zájmu zajištění účinné ochrany finančních zájmů Unie souvisejících s makrofinanční pomocí Unie by Kyrgyzská republika měla přijmout vhodná opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, úplatkářství a jakýchkoli jiných nesrovnalostí souvisejících s pomocí. Kromě toho je třeba stanovit, že Komise bude provádět kontroly a Účetní dvůr audity.
(20)
Uvolněním makrofinanční pomoci Unie nejsou dotčeny pravomoci Evropského parlamentu a Rady.
(21)
Částky makrofinanční pomoci poskytnuté formou grantů a částky složené pro účely záruky potřebné pro poskytnutí makrofinanční pomoci formou úvěrů by měly být v souladu s rozpočtovými prostředky stanovenými ve víceletém finančním rámci.
(22)
Makrofinanční pomoc Unie by měla být řízena Komisí. Komise by měla pravidelně informovat Evropský parlament a Radu o vývoji souvisejícím s makrofinanční pomocí a poskytovat jim příslušné dokumenty, aby mohly provádění tohoto rozhodnutí sledovat.
(23)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto rozhodnutí by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (4).
(24)
Na makrofinanční pomoc Unie by se měly vztahovat podmínky v oblasti hospodářské politiky, jež budou stanoveny v memorandu o porozumění. V zájmu zajištění jednotných podmínek provádění a z důvodů účinnosti by Komise měla být zmocněna k vyjednávání těchto podmínek s kyrgyzskými orgány pod dohledem výboru složeného ze zástupců členských států v souladu s nařízením (EU) č. 182/2011. Podle uvedeného nařízení by se měl poradní postup obecně použít ve všech případech, kromě případů stanovených v uvedeném nařízení. Vzhledem k potenciálně významnému dopadu pomoci ve výši více než 90 milionů EUR je vhodné použít na takové operace přezkumný postup. Vzhledem k výši makrofinanční pomoci, kterou poskytne Unie Kyrgyzské republice, by měl být pro přijetí memoranda o porozumění nebo pro snížení, zastavení či zrušení pomoci použit poradní postup.
(25)
Podle MMF spadá Kyrgyzská republika do kategorie „rozvíjejících se a rozvojových ekonomik“; podle Světové banky je Kyrgyzská republika součástí skupiny „nízkopříjmových ekonomik“ a „zemí podle klasifikace Mezinárodního sdružení pro rozvoj“; podle UN-OHRLLS (5) spadá Kyrgyzská republika do kategorie „vnitrozemských rozvojových zemí“; podle výboru pro rozvojovou pomoc při OECD patří na seznam „dalších zemí s nízkými příjmy“. Proto by Kyrgyzská republika měla být považována za rozvojovou zemi ve smyslu článku 208 Smlouvy, což odůvodňuje volbu článku 209 Smlouvy jako právního základu tohoto rozhodnutí,
PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Unie zpřístupní Kyrgyzské republice makrofinanční pomoc (dále jen „makrofinanční pomoc Unie“) v maximální výši 30 milionů EUR s cílem podpořit stabilizaci hospodářství Kyrgyzské republiky a pokrýt její potřeby v oblasti platební bilance stanovené ve stávajícím programu MMF. Z této maximální částky bude až 15 milionů EUR poskytnuto ve formě úvěrů a až 15 milionů EUR ve formě grantů. Uvolnění makrofinanční pomoci Unie je vázáno na schválení rozpočtu Unie na příslušný rok Evropským parlamentem a Radou.
2. Za účelem financování úvěrové části makrofinanční pomoci Unie je Komise zmocněna půjčit si jménem Unie nezbytné finanční prostředky na kapitálových trzích nebo od finančních institucí a dále je půjčit Kyrgyzské republice. Úvěry mají maximální dobu splatnosti 15 let.
3. Uvolnění makrofinanční pomoci Unie řídí Komise způsobem, který je v souladu s dohodami nebo ujednáními uzavřenými mezi MMF a Kyrgyzskou republikou a s hlavními zásadami a cíli ekonomických reforem stanovených v dohodě o partnerství a spolupráci a ve strategii Unie pro Střední Asii (2007-2013). Komise pravidelně informuje Evropský parlament a Radu o vývoji v oblasti makrofinanční pomoci Unie, včetně jejího vyplácení, a předkládá těmto orgánům příslušné dokumenty včas.
4. Makrofinanční pomoc Unie je k dispozici po dobu dvou let od prvního dne po vstupu memoranda o porozumění uvedeného v čl. 3 odst. 1 v platnost.
5. V případě, že se během období vyplácení makrofinanční pomoci Unie potřeby financování Kyrgyzské republiky podstatně sníží oproti původním předpokladům, sníží Komise výši poskytované pomoci nebo její poskytování pozastaví či zruší v souladu s poradním postupem podle čl. 7 odst. 2.
Článek 2
Předpokladem poskytnutí makrofinanční pomoci Unie je skutečnost, že Kyrgyzská republika respektuje účinné demokratické mechanismy, včetně parlamentního systému více politických stran a právního státu, a zaručuje dodržování lidských práv. Komise sleduje plnění tohoto předpokladu po celou dobu poskytování makrofinanční pomoci Unie. Tento článek se použije v souladu s rozhodnutím Rady 2010/427/EU (6).
Článek 3
1. Komise vyjedná v souladu s poradním postupem podle čl. 7 odst. 2 s kyrgyzskými orgány jasně vymezené podmínky v oblasti hospodářské politiky a finanční podmínky, které se vztahují na makrofinanční pomoc Unie, přičemž se zaměří na strukturální reformy a zdravé veřejné finance; tyto podmínky budou stanoveny v memorandu o porozumění (dále jen „memorandum o porozumění“) zahrnujícím časový rámec pro jejich splnění. Podmínky v oblasti hospodářské politiky a finanční podmínky uvedené v memorandu o porozumění musí být v souladu s dohodami nebo ujednáními uvedenými v čl. 1 odst. 3, včetně makroekonomických ozdravných programů a programů strukturálních reforem prováděných Kyrgyzskou republikou s podporou MMF.
2. Tyto podmínky mají zejména posílit účinnost a transparentnost makrofinanční pomoci Unie a odpovědnost za ni, včetně systémů správy veřejných financí v Kyrgyzské republice. Při navrhování opatření politiky musí být náležitě zohledněn také pokrok v oblasti vzájemného otevírání trhů, rozvoj spravedlivého obchodu založeného na pravidlech a další priority v rámci vnější politiky Unie. Komise pravidelně sleduje pokrok v plnění těchto cílů.
3. Podrobné finanční podmínky makrofinanční pomoci Unie se stanoví v grantové dohodě a smlouvě o úvěru sjednané mezi Komisí a kyrgyzskými orgány.
4. Během provádění makrofinanční pomoci Unie sleduje Komise řádnost finančních opatření, správních postupů a mechanismů vnitřní a vnější kontroly Kyrgyzské republiky, které jsou z hlediska této pomoci významné, jakož i dodržování dohodnutého časového rámce ze strany Kyrgyzské republiky.
5. Komise pravidelně ověřuje, zda jsou nadále splněny podmínky podle čl. 4 odst. 3, včetně toho, zda je hospodářská politika Kyrgyzské republiky v souladu s cíli makrofinanční pomoci Unie. Komise přitom postupuje v úzké koordinaci s MMF a Světovou bankou a v případě potřeby s Evropským parlamentem a Radou.
Článek 4
1. S výhradou podmínek v odstavci 3 poskytne Komise makrofinanční pomoc Unie ve dvou splátkách, přičemž každá splátka sestává z úvěrové a grantové části. Výše obou splátek je stanovena v memorandu o porozumění.
2. Je-li to potřeba, jsou ve vztahu k částkám makrofinanční pomoci Unie poskytnuté formou úvěrů složeny částky pro účely záruky v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 (7).
3. Komise rozhodne o uvolnění splátek s výhradou splnění těchto podmínek:
a)
předpoklad stanovený v článku 2;
b)
průběžné uspokojivé výsledky provádění programu politik, který zahrnuje účinná opatření zaměřená na korekci a strukturální reformy podporovaná úvěrovou dohodou s MMF, která nemá preventivní charakter, a
c)
provedení podmínek v oblasti hospodářské politiky dohodnutých v memorandu o porozumění v souladu s určitým časovým rámcem.
K čerpání druhé splátky nedojde dříve než po třech měsících od uvolnění první splátky.
4. Nejsou-li splněny podmínky podle odstavce 3, Komise vyplácení makrofinanční pomoci Unie dočasně pozastaví nebo zruší. V těchto případech informuje o důvodech tohoto pozastavení či zrušení Evropský parlament a Radu.
5. Makrofinanční pomoc Unie je vyplacena Národní bance Kyrgyzské republiky. S výhradou ustanovení sjednaných v memorandu o porozumění, včetně potvrzení o zbývajících rozpočtových finančních potřebách, mohou být finanční prostředky Unie převedeny Ministerstvu financí Kyrgyzské republiky jako konečnému příjemci.
Článek 5
1. Výpůjční a úvěrové operace týkající se úvěrové části makrofinanční pomoci Unie se provedou v eurech se stejným dnem připsání a Unie se na jejich základě nesmí týkat změna splatnosti, ani nesmí být v jejich důsledku vystavena žádnému riziku směnných kurzů nebo úrokových sazeb ani žádnému jinému obchodnímu riziku.
2. Umožní-li to okolnosti, může Komise na žádost Kyrgyzské republiky přijmout potřebná opatření s cílem zajistit, aby do podmínek úvěru byla zahrnuta doložka o předčasném splacení a aby byla spojena s odpovídající doložkou v podmínkách výpůjčních operací.
3. Umožní-li okolnosti snížení úrokové sazby úvěru, může se Komise na žádost Kyrgyzské republiky rozhodnout zcela nebo částečně refinancovat svůj původní úvěr nebo restrukturalizovat odpovídající finanční podmínky. Refinanční nebo restrukturalizační operace se uskuteční v souladu s odstavci 1 a 4 a nesmí vést k prodloužení splatnosti dotyčného úvěru nebo zvýšení částky nesplacené jistiny ke dni refinancování nebo restrukturalizace.
4. Veškeré náklady vzniklé Unii v souvislosti s výpůjčními a úvěrovými operacemi podle tohoto rozhodnutí hradí Kyrgyzská republika.
5. Komise informuje Evropský parlament a Radu o vývoji operací uvedených v odstavcích 2 a 3.
Článek 6
1. Makrofinanční pomoc Unie se provádí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (8) a nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (9).
2. Provádění makrofinanční pomoci Unie podléhá přímému řízení.
3. Memorandum o porozumění, smlouva o úvěru a grantová dohoda, které budou dojednány s kyrgyzskými orgány, musí zahrnovat ustanovení, jež:
a)
zajistí, aby Kyrgyzská republika pravidelně kontrolovala, že bylo financování z rozpočtu Unie použito řádně, přijímala vhodná opatření pro předcházení nesrovnalostem a podvodům a v případě potřeby podnikla právní kroky s cílem vymoci veškeré finanční prostředky poskytnuté podle tohoto rozhodnutí, které byly získány neoprávněně;
b)
zajistí ochranu finančních zájmů Unie, a to zejména stanovením zvláštních opatření v oblasti prevence a potírání podvodů, úplatkářství a jakýchkoli jiných nesrovnalostí týkajících se makrofinanční pomoci Unie v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (10), nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12);
c)
výslovně povolí Komisi i Evropskému úřadu pro boj proti podvodům nebo jejich zástupcům provádět kontroly, včetně kontrol a inspekcí na místě;
d)
výslovně povolí Komisi a Účetnímu dvoru provádět audity v průběhu období dostupnosti makrofinanční pomoci Unie a po jeho skončení, včetně auditů na základě dokladů a auditů na místě, jako například operačních hodnocení;
e)
zajistí, aby Unie měla nárok na vrácení grantu v plném rozsahu nebo předčasné splacení úvěru, pokud se prokáže, že Kyrgyzská republika se v souvislosti se správou makrofinanční pomoci Unie dopustila jakéhokoli podvodu, úplatkářství nebo jakéhokoli jiného protiprávního jednání ohrožujícího finanční zájmy Unie.
4. Během provádění makrofinanční pomoci Unie sleduje Komise prostřednictvím operačních hodnocení řádnost finančních opatření, správních postupů a mechanismů vnitřní a vnější kontroly Kyrgyzské republiky, které jsou z hlediska této pomoci významné.
Článek 7
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 8
1. Komise každý rok do 30. června předloží Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto rozhodnutí v předchozím roce, včetně vyhodnocení tohoto provádění. Tato zpráva:
a)
vyhodnotí, jakého pokroku bylo v provádění makrofinanční pomoci Unie dosaženo;
b)
posoudí hospodářskou situaci a hospodářské vyhlídky Kyrgyzské republiky, jakož i pokrok dosažený v provádění opatření politiky uvedených v čl. 3 odst. 1;
c)
uvede souvislost mezi podmínkami v oblasti hospodářské politiky stanovenými v memorandu o porozumění, průběžnými výsledky Kyrgyzské republiky v hospodářské a rozpočtové oblasti a rozhodnutími Komise o uvolnění splátek makrofinanční pomoci Unie.
2. Do dvou let od uplynutí doby dostupnosti makrofinanční pomoci Unie podle čl. 1 odst. 4 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o hodnocení ex post, v níž vyhodnotí výsledky a účinnost dokončené makrofinanční pomoci Unie a míru, do jaké přispěla k dosažení cílů této pomoci.
Článek 9
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Štrasburku dne 22. října 2013.
SKLEP št. 1025/2013/EU EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 22. oktobra 2013
o zagotavljanju makrofinančne pomoči Kirgiški republiki
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 209 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Sodelovanje med Unijo in Kirgiško republiko temelji na Sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Kirgiško republiko na drugi strani (2) (SPS), ki je začel veljati leta 1999. Unija je Kirgiški republiki podelila status v okviru splošnega sistema preferencialov.
(2)
Kirgiško gospodarstvo je leta 2009 prizadela mednarodna finančna kriza, junija 2010 pa etnično nasilje. Ti dogodki so privedli do motenj gospodarske dejavnosti, kar je ustvarilo potrebo po znatnih javnih izdatkih za obnovo in socialno pomoč ter povzročilo velike vrzeli v zunanjem financiranju in proračunu.
(3)
Mednarodna skupnost je 27. julija 2010 na srečanju donatorjev na visoki ravni v Bishkeku obljubila 1,1 milijarde USD nujne pomoči za okrevanje Kirgiške republike. Na tem srečanju je Unija napovedala, da bo zagotovila do 117,9 milijona EUR finančne pomoči.
(4)
Svet, ki se je sestal v sestavi za zunanje zadeve, je v svojih sklepih o Kirgiški republiki z dne 26. julija 2010 pozdravil prizadevanja nove kirgiške vlade za vzpostavitev demokratičnega institucionalnega okvira in pozval Komisijo, naj organom Kirgiške republike še naprej zagotavlja pomoč pri izvajanju njihovega programa reform, tudi v obliki novih programov pomoči, ter prispeva k trajnostnemu gospodarskemu in socialnemu razvoju države.
(5)
Politična in gospodarska pomoč Unije nastajajoči parlamentarni demokraciji v Kirgiški republiki bi bila politični signal, da Unija v skladu s svojo politiko do regije, opredeljeno v Strategiji Unije za Srednjo Azijo za obdobje 2007-2013 in sklepih Sveta o Srednji Aziji z dne 25. junija 2012, trdno podpira demokratične reforme v Srednji Aziji.
(6)
V skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, sprejeto hkrati s Sklepom št. 778/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), bi morala biti makrofinančna pomoč Unije izreden finančni instrument za nevezano in nenamensko plačilnobilančno pomoč, namenjen ponovni vzpostavitvi vzdržnega stanja upravičenke na področju zunanjega financiranja in podpori pri izvajanju političnega programa, ki vsebuje odločne prilagoditvene ukrepe in ukrepe strukturne reforme, katerih cilj je, zlasti v programskem obdobju, izboljšati plačilnobilančno stanje ter okrepiti izvajanje zadevnih sporazumov in programov z Unijo.
(7)
Gospodarsko prilagajanje in proces reform v Kirgiški republiki sta podprta s finančno pomočjo Mednarodnega denarnega sklada (MDS). Kirgiški organi so junija 2011 dosegli dogovor z MDS o nepreventivnem triletnem razširjenem kreditnem programu MDS (v nadaljnjem besedilu: program MDS) za pomoč državi v obsegu 66,6 milijona SDR (posebnih pravic črpanja). MDS je junija 2013 odobril četrti pregled tega programa. Cilji programa MDS so skladni z namenom makrofinančne pomoči Unije, in sicer odpraviti kratkoročne težave s plačilno bilanco, izvajanje odločnih prilagoditvenih ukrepov pa je skladno s ciljem makrofinančne pomoči Unije.
(8)
Unija Kirgiški republiki zagotavlja sektorsko proračunsko pomoč v okviru instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja v skupni vrednosti 33 milijonov EUR za obdobje 2011-2013 v podporo reformam na področju socialne zaščite, izobraževanja in upravljanja javnih financ.
(9)
Kirgiška republika je leta 2010 zaradi slabšanja gospodarskih razmer in obetov zaprosila za makrofinančno pomoč Unije.
(10)
Kirgiška republika je strateškega pomena za Unijo in odločilno vpliva na stabilnost regije, zato bi izjemoma morala biti upravičena do makrofinančne pomoči Unije.
(11)
Ker je v plačilni bilanci Kirgiške republike še vedno znatna preostala vrzel v zunanjem financiranju, ki presega sredstva, ki jih zagotavljajo MDS in druge večstranske institucije, čeprav Kirgiška republika izvaja odločne programe gospodarske stabilizacije in reform, je makrofinančna pomoč, ki naj bi jo Unija zagotovila Kirgiški republiki (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije), v trenutnih izrednih okoliščinah ustrezen odziv na prošnjo Kirgiške republike po podpori gospodarske stabilizacije v povezavi s programom MDS.
(12)
Makrofinančna pomoč Unije bi morala biti namenjena podpori ponovne vzpostavitve vzdržnega stanja v zunanjem financiranju Kirgiške republike, s čimer bi se podprl njen gospodarski in socialni razvoj.
(13)
Določitev zneska makrofinančne pomoči Unije temelji na celoviti kvantitativni oceni preostalih potreb Kirgiške republike po zunanjem financiranju in upošteva zmožnost države, da se financira z lastnimi sredstvi, zlasti mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo. Makrofinančna pomoč Unije bi morala dopolnjevati programe in sredstva, ki jih zagotavljata MDS in Svetovna banka. Pri določanju zneska pomoči se upoštevajo tudi pričakovani finančni prispevki večstranskih donatorjev, potreba po zagotavljanju pravične porazdelitve bremena med Unijo in drugimi donatorji, predhodna uporaba drugih instrumentov Unije za zunanje financiranje Kirgiške republike in dodana vrednost splošnega sodelovanja Unije.
(14)
Ob upoštevanju preostalih potreb Kirgiške republike po zunanjem financiranju, ravni njene gospodarske razvitosti, ki se določi glede na dohodek na prebivalca in stopnjo revščine, njene zmožnosti financiranja z lastnimi sredstvi, zlasti mednarodnimi rezervami, ki so ji na voljo, in ocene njene zmožnosti odplačevanja na podlagi analize vzdržnosti dolga bi moral biti del pomoči zagotovljen v obliki nepovratnih sredstev.
(15)
Komisija bi morala zagotoviti, da je makrofinančna pomoč Unije pravno in vsebinsko skladna s ključnimi načeli, cilji in ukrepi, sprejetimi na različnih področjih zunanjih dejavnosti, ter drugimi ustreznimi politikami Unije.
(16)
Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zunanjo politiko Unije do Kirgiške republike. Službe Komisije in Evropska služba za zunanje delovanje bi morale v celotnem obdobju zagotavljanja makrofinančne pomoči tesno sodelovati, da bi usklajevale in zagotavljale doslednost zunanje politike Unije.
(17)
Makrofinančna pomoč Unije bi morala podpirati zavezanost Kirgiške republike vrednotam, ki jih deli z Unijo, vključno z demokracijo, pravno državo, dobrim upravljanjem, spoštovanjem človekovih pravic, trajnostnim razvojem in zmanjševanjem revščine, kakor tudi njeno zavezanost načelom odprte in pravične trgovine, ki temelji na pravilih.
(18)
Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije bi moral biti, da Kirgiška republika spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom in pravno državo, ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Poleg tega bi morali posebni cilji makrofinančne pomoči Unije izboljšati učinkovitost, preglednost in odgovornost v okviru sistemov upravljanja javnih financ v Kirgiški republiki. Komisija bi morala redno spremljati izpolnjevanje predpogojev in uresničevanje navedenih ciljev.
(19)
Da bi zagotovili učinkovito zaščito finančnih interesov Unije, povezanih z makrofinančno pomočjo Unije, bi morala Kirgiška republika sprejeti ustrezne ukrepe v zvezi s preprečevanjem goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti, povezanih s pomočjo, ter za boj proti tem pojavom. Poleg tega pa bi bilo treba sprejeti določbe, na podlagi katerih bi Komisija opravljala nadzor, Računsko sodišče pa revizije.
(20)
Sprostitev makrofinančne pomoči Unije ne posega v pristojnosti Evropskega parlamenta in Sveta.
(21)
Zneski makrofinančne pomoči, ki se zagotovi v obliki nepovratnih sredstev, in zneski makrofinančne pomoči, ki se zagotovi v obliki posojil, bi morali biti skladni z odobrenimi proračunskimi sredstvi iz večletnega finančnega okvira.
(22)
Makrofinančno pomoč Unije bi morala upravljati Komisija. Da bi zagotovili, da lahko Evropski parlament in Svet spremljata izvajanje tega sklepa, bi ju morala Komisija redno obveščati o razvoju dogodkov v zvezi s pomočjo in jima posredovati ustrezne dokumente.
(23)
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega sklepa bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (4).
(24)
Za makrofinančno pomoč Unije bi morali veljati pogoji gospodarske politike, ki se določijo v memorandumu o soglasju. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja in zaradi učinkovitosti bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za pogajanja o teh pogojih s kirgiškimi organi pod nadzorom odbora predstavnikov držav članic v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011. V skladu z navedeno uredbo bi se moral na splošno uporabljati svetovalni postopek, razen v primerih, ki so določeni v navedeni uredbi. Ob upoštevanju morebitnega pomembnega učinka pomoči, višje od 90 milijonov EUR, je primerno, da se za operacije, ki ta prag presegajo, uporablja postopek pregleda. Ob upoštevanju zneska makrofinančne pomoči Unije Kirgiški republiki bi se moral za sprejetje memoranduma o soglasju in za kakršno koli zmanjšanje oziroma začasno ali trajno ukinitev pomoči uporabljati svetovalni postopek.
(25)
Kirgiška republika v skladu s klasifikacijo MDS spada med „nastajajoča gospodarstva in gospodarstva v razvoju“; po klasifikaciji Svetovne banke v skupino „gospodarstev z nizkim prihodkom“ in skupino „držav Mednarodnega združenja za razvoj (IDA)“; po klasifikaciji UN-OHRLLS (5) v kategorijo „kopenskih držav v razvoju“; po klasifikaciji Odbora za razvojno pomoč OECD pa na seznam „drugih držav z nizkim prihodkom“. Kirgiško republiko bi bilo zato treba obravnavati kot državo v razvoju v smislu člena 208 Pogodbe, kar upravičuje uporabo člena 209 Pogodbe kot pravno podlago za ta sklep -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Unija da Kirgiški republiki na voljo makrofinančno pomoč (v nadaljnjem besedilu: makrofinančna pomoč Unije) v višini največ 30 milijonov EUR, da bi podprla gospodarsko stabilizacijo Kirgiške republike in pokrila njene plačilnobilančne potrebe, opredeljene v sedanjem programu MDS. Od tega najvišjega zneska se največ 15 milijonov EUR zagotovi v obliki posojil in največ 15 milijonov EUR v obliki nepovratnih sredstev. Sprostitev makrofinančne pomoči Unije je odvisna od odobritve proračuna Unije za zadevno leto s strani Evropskega parlamenta in Sveta.
2. Komisija se za financiranje posojilnega dela makrofinančne pomoči Unije pooblasti, da si v imenu Unije sposodi potrebna sredstva na kapitalskih trgih ali od finančnih institucij in jih nato posodi Kirgiški republiki. Rok zapadlosti posojil ne sme presegati 15 let.
3. Sprostitev makrofinančne pomoči Unije upravlja Komisija v skladu s sporazumi ali dogovori, sklenjenimi med MDS in Kirgiško republiko, in v skladu s ključnimi načeli in cilji gospodarskih reform, določenimi v SPS in Strategiji Unije za Srednjo Azijo za obdobje 2007-2013. Komisija redno obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije, tudi na področju izplačil, in tema institucijama pravočasno predloži ustrezne dokumente.
4. Makrofinančna pomoč Unije se da na voljo za obdobje dveh let od prvega dne po začetku veljavnosti memoranduma o soglasju iz člena 3(1).
5. Če se finančne potrebe Kirgiške republike v obdobju izplačevanja makrofinančne pomoči Unije glede na začetne napovedi znatno zmanjšajo, Komisija v skladu s postopkom posvetovanja iz člena 7(2) zmanjša znesek pomoči oziroma pomoč začasno ali trajno ukine.
Člen 2
Predpogoj za dodelitev makrofinančne pomoči Unije je, da Kirgiška republika spoštuje učinkovite demokratične mehanizme, vključno z večstrankarskim parlamentarnim sistemom in pravno državo, ter zagotavlja spoštovanje človekovih pravic. Komisija spremlja izpolnjevanje tega predpogoja skozi celoten življenjski cikel makrofinančne pomoči Unije. Ta člen se uporablja v skladu s Sklepom Sveta 2010/427/EU (6).
Člen 3
1. Komisija se v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 7(2) s kirgiškimi organi dogovori o jasno določenih pogojih gospodarske politike in finančnih pogojih, osredotočenih na strukturne reforme in zdrave javne finance, ki naj veljajo za makrofinančno pomoč Unije in se določijo v memorandumu o soglasju (v nadaljnjem besedilu: memorandum o soglasju), ki vključuje časovni okvir za izpolnjevanje teh pogojev. Pogoji gospodarske politike in finančni pogoji, določeni v memorandumu o soglasju, so skladni s sporazumi ali dogovori iz člena 1(3), vključno s programi makroekonomske prilagoditve in strukturnih reform, ki jih izvaja Kirgiška republika ob podpori MDS.
2. Namen teh pogojev je zlasti krepitev učinkovitosti, preglednosti in odgovornosti v okviru makrofinančne pomoči Unije, vključno s sistemi za upravljanje javnih financ v Kirgiški republiki. Pri oblikovanju ukrepov politike se ustrezno upoštevajo tudi napredek v zvezi z vzajemnim odpiranjem trgov, razvoj pravične trgovine, ki temelji na pravilih, ter druge prednostne naloge v okviru zunanje politike Unije. Komisija redno spremlja napredek pri doseganju teh ciljev.
3. Podrobni finančni pogoji makrofinančne pomoči Unije se določijo v sporazumu o nepovratnih sredstvih pomoči in sporazumu o posojilu, ki ju sklenejo Komisija in kirgiški organi.
4. Komisija med izvajanjem makrofinančne pomoči Unije spremlja zanesljivost finančnih ureditev Kirgiške republike, upravne postopke, mehanizme notranje in zunanje kontrole, ki zadevajo pomoč, ter upoštevanje dogovorjenega časovnega okvira s strani Kirgiške republike.
5. Komisija redno preverja, ali so pogoji iz člena 4(3) še vedno izpolnjeni, med drugim tudi, ali so gospodarske politike Kirgiške republike v skladu s cilji makrofinančne pomoči Unije. Pri tem tesno sodeluje z MDS in Svetovno banko ter, če je to potrebno, z Evropskim parlamentom in Svetom.
Člen 4
1. Ob upoštevanju pogojev iz odstavka 3 da Komisija makrofinančno pomoč Unije na voljo v dveh obrokih, vsak od njiju pa je sestavljen iz posojila in iz nepovratnih sredstev. Višina vsakega obroka se določi v memorandumu o soglasju.
2. Zneski makrofinančne pomoči Unije, ki se zagotovi v obliki posojil, se po potrebi oblikujejo v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 480/2009 (7).
3. Komisija se odloči o sprostitvi obrokov na podlagi izpolnjevanja vseh naslednjih pogojev:
(a)
predpogoja iz člena 2;
(b)
stalnega niza zadovoljivih dosežkov pri izvajanju programa politik, ki vsebuje odločne prilagoditvene ukrepe in ukrepe strukturne reforme, podprte z nepreventivnim kreditnim dogovorom z MDS, ter
(c)
izvajanja pogojev za gospodarsko politiko, dogovorjenih v memorandumu o soglasju, v okviru določenega časovnega obdobja.
Drugi obrok se ne izplača pred iztekom treh mesecev po sprostitvi prvega obroka.
4. Če pogoji iz odstavka 3 niso izpolnjeni, Komisija začasno ali trajno ukine izplačilo makrofinančne pomoči Unije. V teh primerih obvesti Evropski parlament in Svet o razlogih za navedeno začasno ali trajno ukinitev.
5. Makrofinančna pomoč Unije se izplača Nacionalni banki Kirgiške republike. V skladu z določbami, ki se določijo v memorandumu o soglasju, vključno s potrditvijo preostalih potreb po proračunskem financiranju, se lahko sredstva Unije nakažejo državni blagajni Kirgiške republike kot končnemu upravičencu.
Člen 5
1. Najemanje in dajanje posojil, povezana s posojilno komponento makrofinančne pomoči Unije, se izvedeta v eurih z istim datumom valute, Unije pa ne vključujeta v spremembe rokov zapadlosti ali je izpostavljata tečajnemu ali obrestnemu tveganju ali kakršnemu koli drugemu poslovnemu tveganju.
2. Kadar okoliščine to dovoljujejo in če Kirgiška republika za to zaprosi, lahko Komisija sprejme potrebne ukrepe, da zagotovi vključitev klavzule o predčasnem poplačilu v posojilne pogoje in skladnost te klavzule z ustrezno klavzulo v pogojih za najemanje posojil.
3. Kadar okoliščine dovoljujejo izboljšanje obrestne mere posojila in če Kirgiška republika za to zaprosi, lahko Komisija sklene refinancirati vsa prvotno najeta posojila ali njihov del ali prestrukturirati ustrezne finančne pogoje. Refinanciranje ali prestrukturiranje se opravi v skladu z odstavkoma 1 in 4 ter ne povzroči podaljšanja roka zapadlosti zadevnega posojila ali povečanja zneska neodplačanega kapitala na dan refinanciranja ali prestrukturiranja.
4. Vse stroške, ki jih ima Unija v zvezi z najemanjem in dajanjem posojil v skladu s tem sklepom, krije Kirgiška republika.
5. Komisija obvešča Evropski parlament in Svet o dogajanjih v zvezi z dejavnostmi iz odstavkov 2 in 3.
Člen 6
1. Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta (8) in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 1268/2012 (9).
2. Makrofinančna pomoč Unije se izvaja v okviru neposrednega upravljanja.
3. Memorandum o soglasju, sporazum o posojilu in sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki se sklenejo s kirgiškimi organi, vsebujejo določbe o:
(a)
zagotovitvi, da Kirgiška republika redno preverja, ali se finančna sredstva iz proračuna Unije uporabljajo pravilno, sprejme ustrezne ukrepe za preprečevanje nepravilnosti in goljufij ter po potrebi vloži pravna sredstva za izterjavo nepravilno dodeljenih sredstev, izplačanih v skladu s tem sklepom;
(b)
zagotovitvi zaščite finančnih interesov Unije, zlasti določitvi posebnih ukrepov za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nepravilnosti v zvezi z makrofinančno pomočjo Unije ter za boj proti tem pojavom, v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (10), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (11) ter Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12);
(c)
izrecni pooblastitvi Komisije, vključno z Uradom za boj proti goljufijam, ali njenih predstavnikov, da izvajajo preglede, med drugim preglede in inšpekcije na kraju samem;
(d)
izrecni pooblastitvi Komisije in Računskega sodišča, da izvajata revizije v obdobju, ko je makrofinančna pomoč Unije na voljo, in po njem, vključno z revizijami dokumentov in revizijami na kraju samem, kot so operativne ocene;
(e)
zagotovitvi, da je Unija upravičena do celotnega poplačila nepovratnih sredstev in/ali predčasnega poplačila posojila, če se ugotovi, da je Kirgiška republika v zvezi z upravljanjem makrofinančne pomoči Unije vpletena v kakršno koli goljufijo, korupcijo ali katero koli drugo nezakonito dejavnost, ki škodi finančnim interesom Unije.
4. Med izvajanjem makrofinančne pomoči Unije Komisija z operativnimi ocenami spremlja ustreznost finančnih ureditev, upravnih postopkov ter mehanizmov notranje in zunanje kontrole Kirgiške republike, ki so povezani s takšno pomočjo.
Člen 7
1. Komisiji pomaga odbor. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 4 Uredbe (EU) št. 182/2011.
Člen 8
1. Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsako leto do 30. junija predloži poročilo o izvajanju tega sklepa v predhodnem letu, skupaj z oceno tega izvajanja. V poročilu se:
(a)
oceni napredek, dosežen pri izvajanju makrofinančne pomoči Unije;
(b)
ocenijo gospodarske razmere Kirgiške republike in njeni izgledi za prihodnost ter tudi napredek, dosežen pri izvajanju ukrepov politik iz člena 3(1);
(c)
opiše povezava med pogoji gospodarske politike, določenimi v memorandumu o soglasju, trenutno gospodarsko in fiskalno uspešnostjo Kirgiške republike ter odločitvami Komisije o sprostitvi obrokov makrofinančne pomoči Unije.
2. Najpozneje dve leti po izteku obdobja razpoložljivosti iz člena 1(4) Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo o naknadni oceni, v katerem ovrednoti rezultate in učinkovitost končanih ukrepov makrofinančne pomoči Unije ter navede, v kolikšni meri so prispevali k ciljem pomoči.
Člen 9
Ta sklep začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Strasbourgu, 22. oktobra 2013