NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 911/2014
ze dne 23. července 2014
o víceletém financování činnosti Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 (3) byla zřízena Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní bezpečnosti a prevence znečištění z lodí.
(2)
Po haváriích v unijních vodách, zejména haváriích ropných tankerů „Erika“ a „Prestige“, pověřilo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 724/2004 (4), které změnilo nařízení (ES) č. 1406/2002, agenturu úkoly v oblasti prevence znečištění z lodí a zasahování při něm.
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 100/2013 (5), kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, pověřilo agenturu úkoly týkajícími se zasahování při znečištění moří způsobeném zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu a rozšířilo služby poskytované agenturou i na státy, které žádají o členství v Unii, a na partnerské země evropského sousedství.
(4)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2038/2006 (6) zavedlo víceleté financování činností agentury v oblasti zasahování při znečištění z lodí, jehož platnost skončila dnem 31. prosince 2013.
(5)
Vzhledem k potenciálně zničujícímu ekologickému dopadu a rozsáhlým ekonomickým nákladům v případě událostí, jež mají za následek znečištění, jakož i k možnému sociálně ekonomickému dopadu těchto událostí na jiná odvětví, jako je cestovní ruch a rybolov, je třeba, aby měla agentura dostatečné prostředky pro plnění svěřených úkolů v souvislosti se zasahováním při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu. Tyto úkoly jsou důležité při předcházení dalším škodám peněžní i nepeněžní povahy.
(6)
Za účelem provádění úkolů týkajících se prevence znečištění z lodí a zasahování při něm přijala správní rada agentury dne 22. října 2004 akční plán připravenosti na znečištění ropou a zasahování při něm, jenž stanoví činnosti agentury v oblasti zasahování při znečištění ropou a jehož cílem je optimální využití finančních zdrojů, které má agentura k dispozici. Dne 12. června 2007 přijala správní rada akční plán připravenosti na znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami a odstraňování jeho následků. V souladu s článkem 15 nařízení (ES) č. 1406/2002 jsou oba akční plány každoročně aktualizovány prostřednictvím ročního pracovního programu agentury.
(7)
Měly by se zohlednit stávající dohody o náhodném znečištění, které usnadňují vzájemnou pomoc a spolupráci mezi členskými státy v této oblasti, jakož i příslušné mezinárodní úmluvy a dohody o ochraně evropských námořních oblastí před událostmi, jež mají za následek znečištění moře, jež stranám ukládají, aby přijaly veškerá vhodná opatření umožňující připravit se na znečištění ropou a zasáhnout při něm.
(8)
Činnost agentury v oblasti zasahování při znečištění, jak ji vymezují akční plány, zahrnuje činnosti související s informacemi, spoluprací a koordinací, a to i pokud jde o znečištění moře nebezpečnými a škodlivými látkami. Tato činnost souvisí především s operační pomocí postiženým členským státům nebo třetím zemím majícím společné regionální moře s Unií (dále jen „postižené státy“), a to poskytováním - na požádání - dalších zásahových plavidel pro boj se znečištěním ropou z lodí a znečištěním moře ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu. Agentura by měla věnovat zvláštní pozornost těm oblastem, které byly označeny za nejzranitelnější, aniž by přitom odepírala pomoc jakékoli jiné oblasti, která ji bude potřebovat.
(9)
Činnosti agentury v oblasti zasahování při znečištění by měly být v souladu se stávajícími ujednáním o spolupráci, která stanoví vzájemnou pomoc v případě události, jež má za následek znečištění moře. Unie přistoupila k různým regionálním organizacím a chystá se přistoupit k dalším regionálním organizacím.
(10)
Činnost agentury by měla být koordinována s činnostmi podle dvoustranných a regionálních dohod, jichž je Unie stranou. V případě události, jež má za následek znečištění moře, by agentura měla pomoci postiženým státům, do jejichž pravomoci spadá provádění čistících prací.
(11)
Agentura by měla hrát aktivní úlohu v udržování a dalším rozvíjení evropského satelitního dohledu pro odhalování ropného znečištění (CleanSeaNet) za účelem dohledu, včasného odhalení znečištění a identifikace lodí nebo zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, které jsou za něj odpovědné, například v případě vypouštění ropy z lodí a provozních úniků a náhodných úniků z plošin pro těžbu ropy nebo plynu. Tyto služby by měly zlepšit dostupnost údajů a účinnost a včasnost zásahů při znečištění.
(12)
Dodatečné prostředky, které má agentura postiženým státům poskytnout, by měly být dány k dispozici prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie, zřízeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1313/2013/EU (7).
(13)
Informace o veřejných a soukromých mechanismech pro zásahy při znečištění a souvisejících kapacitách pro zásahy v jednotlivých regionech Unie by členské státy měly poskytovat prostřednictvím společného komunikačního a informačního systému pro mimořádné události (CECIS), zřízeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom (8), je-li pro tento účel k dispozici.
(14)
S cílem zvýšit účinnost operační pomoci agentury, aby se mandát agentury pro zásahy v případě znečištění rozšířil na třetí země mající společné regionální moře s Unií, by měla agentura vyvinout veškeré úsilí, aby povzbudila tyto třetí země ke sdílení informací a spolupráci na udržování seznamu mechanismů pro zásahy a souvisejících kapacit pro zásahy agenturou.
(15)
Za účelem zlepšení účinnosti činností, jimiž agentura reaguje na znečištění, by měly členské státy s agenturou sdílet vědecké studie, které případně provedly, o účincích chemických látek používaných jako dispergační činidla, jež mohou mít pro tyto činnosti význam.
(16)
Aby bylo zajištěno důkladné provádění akčních plánů agentury, měla by agentura mít k dispozici funkční a nákladově efektivní systém pro financování zejména své operační pomoci poskytované postiženým státům.
(17)
Je proto třeba poskytnout finanční záruky pro financování úkolů svěřených agentuře v oblasti zasahování při znečištění a souvisejících akcí, které by vycházely z víceletého závazku. Výše víceletého závazku by měla zohledňovat rozšíření působnosti agentury s ohledem na zásahy v případě znečištění, ale rovněž to, že je třeba, aby agentura zvýšila účinnost využívání přidělených prostředků v souvislosti s rozpočtovými omezeními. Výši ročních příspěvků Unie by měly stanovit Evropský parlament a Rada v rámci ročního rozpočtového procesu. Je obzvláště důležité, aby Komise v polovině období zhodnotila schopnosti agentury plnit své povinnosti v oblasti zásahů při znečištění moří z plavidel a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu účelně a nákladově efektivně.
(18)
Částky, které je třeba vyčlenit na financování zásahů při znečištění, by se v souladu s víceletým finančním rámcem stanoveným v nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (dále jen „víceletý finanční rámec“) (9) měly vztahovat na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020. Je tedy třeba poskytnout finanční prostředky na stejné období.
(19)
Podpora, kterou agentura poskytuje státům, které žádají o členství v Unii, a partnerským zemím evropského sousedství, by měla být financována ze stávajících programů Unie pro tyto státy a země, a neměla by tedy být součástí víceletého financování agentury.
(20)
K zajištění optimálního rozdělení finančních závazků a ke zohlednění veškerých změn týkajících se zasahování při znečištění z lodí je nezbytné zajistit trvalé sledování konkrétních potřeb zásahů tak, aby bylo možné roční finanční závazky těmto potřebám přizpůsobit.
(21)
V souladu s nařízením (ES) č. 1406/2002 by agentura měla ve své výroční zprávě podat zprávu o plnění víceletého financování agentury,
(22)
Je vhodné zajistit kontinuitu podpory financování činnosti agentury v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu a uvést do souladu dobu použitelnosti tohoto nařízení s nařízením (EU, Euratom) č. 1311/2013. Proto by toto nařízení mělo být použitelné od 1. ledna 2014,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Tímto nařízením se stanoví podrobná pravidla pro finanční příspěvek Unie do rozpočtu Evropské agentury pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem provádění úkolů, které jí byly svěřeny v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, podle článků 1 a 2 nařízení (ES) č. 1406/2002.
2. Činnostmi agentury v oblasti zasahování při znečištění není dotčena odpovědnost pobřežních států za zavedení vhodných mechanismů zásahu proti znečištění.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„ropou“ ropné látky v jakékoli podobě, včetně surové ropy, topného oleje, kalu, ropného odpadu a rafinovaných produktů, jak stanoví Mezinárodní úmluva o pohotovosti a spolupráci při ropném znečištění a boji proti němu z roku 1990, kterou přijala Mezinárodní námořní organizace (IMO);
b)
„nebezpečnými a škodlivými látkami“ všechny látky s výjimkou ropy, u kterých je, pokud se vyskytnou v mořském prostředí, pravděpodobné, že budou představovat nebezpečí pro lidské zdraví, ublíží živým zdrojům a mořskému životu, poškodí rekreační využití nebo naruší další legitimní využití moře, jak stanoví Protokol o připravenosti, reakci a spolupráci při znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami z roku 2000, který přijala IMO;
c)
„zařízením pro těžbu ropy nebo plynu“ stacionární, pevně ukotvené nebo pohyblivé zařízení nebo soubor zařízení, která jsou vzájemně trvale propojena mosty nebo jinými konstrukcemi, jež jsou používány k činnostem v oblasti těžby ropy nebo plynu na moři nebo v souvislosti s těmito činnostmi; mezi zařízení pro těžbu ropy nebo plynu patří mobilní vrtné jednotky na moři pouze v případě, že jsou v mořských vodách ukotveny za účelem provádění vrtu, těžby nebo jiných činností souvisejících s činnostmi v oblasti těžby ropy nebo plynu na moři, a rovněž infrastruktura a zařízení používané pro přepravu ropy a plynu na pobřeží a do pobřežních terminálů.
Článek 3
Oblast působnosti
Agentuře se poskytne finanční příspěvek Unie podle článku 1 na financování činností v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, uvedených v podrobném plánu činnosti vytvořeném v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. k) nařízení (ES) č. 1406/2002, a zejména činností týkajících se:
a)
operační pomoci a podpory s dodatečnými prostředky, jako jsou například pohotovostní plavidla na odstraňování znečištění, družicové snímkování a zařízení, zásahů při znečištění prováděných na žádost postižených států v souladu s čl. 2 odst. 3 písm. d) a čl. 2 odst. 5 nařízení (ES) č. 1406/2002 v případě havarijního nebo záměrného znečištění moře z lodí nebo ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu;
b)
spolupráce a koordinace a poskytování technické a vědecké pomoci členským státům a Komisi v rámci příslušných činností mechanismu civilní ochrany Unie, IMO a příslušných regionálních organizací;
c)
informací, zejména shromažďování, analýzy a šíření osvědčených postupů, odborných znalostí, technik a inovací v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu.
Článek 4
Financování z prostředků Unie
1. V mezích víceletého finančního rámce obdrží agentura nezbytné prostředky, aby mohla účelně a nákladově efektivně plnit své povinnosti v oblasti zasahování při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu.
2. Finanční krytí na provádění úkolů uvedených v článku 3 v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020 činí 160 500 000 EUR vyjádřeno v běžných cenách.
3. Roční položky určí Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce. V této souvislosti musí být zaručeno nezbytné financování operační pomoci členským státům podle čl. 3 písm. a).
Článek 5
Sledování stávajících kapacit
1. Pro účely stanovení požadavků na poskytování operační pomoci agenturou a zvýšení účinnosti této pomoci, například v podobě plavidel na odstraňování znečištění doplňujících kapacity členských států, udržuje agentura seznam veřejných a případně soukromých mechanismů pro zásahy při znečištění a souvisejících kapacit pro zásahy v jednotlivých regionech Unie.
2. Agentura udržuje tento seznam na základě informací poskytovaných členskými státy. Při udržování tohoto seznamu se agentura zaměřuje na získávání informací o mechanismech pro zásahy při znečištění a s nimi souvisejících kapacitách pro zásahy od třetích zemí majících společné regionální moře s Unií.
3. Správní rada agentury tento seznam a další příslušné informace mající význam pro cíle v oblasti zasahování při znečištění stanovené v článku 1 nařízení (ES) č. 1406/2002, jako jsou informace obsažené v posouzeních rizik a vědeckých studiích o účinku chemických látek používaných jako dispergační činidla, zohlední předtím, než v rámci ročních pracovních programů agentury rozhodne o činnostech agentury v oblasti zásahů při znečištění. Agentura věnuje v této souvislosti zvláštní pozornost těm oblastem, které byly označeny za nejzranitelnější, aniž by přitom odepírala pomoc jakékoli jiné oblasti, která ji bude potřebovat.
Článek 6
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise i agentura zajistí, aby při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení byly finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím opatření zabraňujících podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání, a to účinnými kontrolami a inspekcemi, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáváním neoprávněně vyplacených částek a uložením účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v souladu s nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (10) a (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12).
2. U činností Unie financovaných podle tohoto nařízení se nesrovnalostí uvedenou v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumí jakékoli porušení právního předpisu Unie nebo jakékoli nesplnění smluvní povinnosti vyplývající z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu, v důsledku kterého je nebo by mohl být z důvodu neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty jí spravované.
3. Komise a agentura v rámci svých oblastí působnosti zajistí, aby při financování činností Unie v rámci tohoto nařízení bylo v poměru k nákladům dosaženo nejlepší hodnoty.
Článek 7
Hodnocení v polovině období
1. Do 31. prosince 2017 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto nařízení, vypracovanou na základě údajů poskytnutých agenturou. Tato zpráva, jejímž vypracováním není dotčena úloha správní rady agentury, uvede výsledky použití příspěvku Unie uvedeného v článku 4, pokud jde o finanční závazky a výdaje v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2016.
2. Komise v této zprávě předloží hodnocení schopnosti agentury plnit své povinnosti účelně a nákladově efektivně. Na období 2018-2020 a na základě posouzení a zohlednění potřeb agentury pro plnění jejích úkolů Komise případně navrhne vhodnou úpravu, a to nejvýše o 8 % finančních prostředků přidělených agentuře na víceleté období na plnění úkolů uvedených v článku 3. Možná úprava musí zůstat v mezích víceletého finančního rámce a nesmějí jí být dotčeny roční rozpočtové procesy ani nadcházející přezkum víceletého finančního rámce.
3. Tato zpráva obsahuje informace o tom, jaké případné sociálně ekonomické, ekologické a finanční přínosy skýtá připravenost agentury zasahovat při znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu.
4. Na základě této zprávy může dále Komise případně navrhnout změny tohoto nařízení, zejména s cílem zohlednit vědecký pokrok v oblasti boje proti znečištění moře z lodí a ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu, včetně znečištění ropou nebo nebezpečnými a škodlivými látkami, a rovněž případné změny nástrojů, jimiž se zřizují regionální organizace, jejichž činnosti jsou pokryty činnostmi agentury s ohledem na zasahování při znečištění a k nimž Unie přistoupila.
Článek 8
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 23. července 2014.
UREDBA (EU) št. 911/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 23. julija 2014
o večletnem financiranju ukrepov Evropske agencije za pomorsko varnost na področju odzivanja na onesnaženje morja, ki ga povzročijo ladje ter naftni in plinski objekti
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
po posvetovanju z Odborom regij,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (3) je bila ustanovljena Evropska agencija za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu: Agencija), z namenom, da se zagotovi visoka, enotna in učinkovita stopnja pomorske varnosti in preprečevanja onesnaženja z ladij.
(2)
Z Uredbo (ES) št. 724/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (4) o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 so bile po nesrečah v vodah Unije, zlasti tankerjev za prevoz nafte „Erika“ in „Prestige“, Agenciji dodeljene naloge na področju preprečevanja onesnaženja in odzivanja na onesnaženje z ladij.
(3)
Uredba (EU) št. 100/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5) o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 je Agenciji dodelila naloge na področju odzivanja na onesnaženje morja, ki ga povzročijo naftni in plinski objekti, in je razširila storitve Agencije na države, ki so zaprosile za pristop k Uniji, in partnerske države evropske sosedske politike.
(4)
Uredba (ES) št. 2038/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (6) je vzpostavila večletno denarno podporo ukrepom Agencije na področju odzivanja na onesnaženje z ladij, ki je prenehala veljati 31. decembra 2013.
(5)
Ker imajo lahko dogodki onesnaženja uničujoče ekološke posledice in povzročijo zelo visoke gospodarske stroške, poleg tega pa imajo lahko socialno-ekonomske posledice za druge sektorje, denimo na turizem in ribištvo, bi morala imeti Agencija dovolj sredstev, da bi lahko izvajala dodeljene naloge na področju odzivanja na onesnaženje morja, ki ga povzročijo ladje ter naftni in plinski objekti. Te naloge so pomembne za preprečevanje dodatne materialne in nematerialne škode.
(6)
Za izvajanje navedenih nalog preprečevanja onesnaženja in odzivanja na onesnaženje z ladij je upravni odbor Agencije 22. oktobra 2004 sprejel akcijski načrt za pripravljenost in odzivanje na onesnaženje z nafto, ki določa dejavnosti Agencije v zvezi z odzivanjem na onesnaženje z nafto in je namenjen optimalni uporabi finančnih virov, ki so na voljo Agenciji. Upravni odbor je 12. junija 2007 sprejel akcijski načrt za pripravljenost in odzivanje na onesnaženje z nevarnimi in zdravju škodljivimi snovmi. V skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 1406/2002 se akcijska načrta posodabljata vsako leto v okviru letnega delovnega programa Agencije.
(7)
Upoštevati bi bilo treba obstoječe sporazume o nenamernem onesnaženju, ki omogočajo vzajemno pomoč in sodelovanje med državami članicami na tem področju, pa tudi zadevne mednarodne konvencije in sporazume za zaščito evropskih morskih območij pred dogodki onesnaženja, zaradi katerih morajo strani sprejeti vse ustrezne ukrepe za pripravo in odziv na dogodek onesnaženja z nafto.
(8)
Ukrepi Agencije za odzivanje na onesnaženje, kakor so opredeljeni v njenih akcijskih načrtih, se nanašajo na dejavnosti na področju informacij, sodelovanja in usklajevanja, tudi v zvezi z onesnaženjem morja, ki ga povzročijo nevarne in zdravju škodljive snovi. Predvsem pa se ti ukrepi za odzivanje nanašajo na zagotavljanje operativne pomoči prizadetim državam članicam ali tretjim državam, ki so del skupnega regionalnega morskega bazena z Unijo (v nadaljnjem besedilu: prizadete države), in sicer tako, da se jim na zahtevo zagotovijo dodatna plovila za boj proti onesnaženju z nafto, ki ga povzročijo ladje, in onesnaženju morja, ki ga povzročijo naftni in plinski objekti. Agencija bi morala posebno pozornost nameniti tistim območjem, ki so bila določena kot najbolj ranljiva, ne da bi to posegalo v druga območja v stiski.
(9)
Dejavnosti Agencije na področju odzivanja na onesnaževanje bi morale biti v skladu z obstoječimi ureditvami o sodelovanju, ki predvidevajo medsebojno pomoč v primeru dogodkov onesnaženja morja. Unija je pristopila k raznim regionalnim organizacijam in se pripravlja na pristop k drugim regionalnim organizacijam.
(10)
Ukrepi Agencije bi morali biti usklajeni z dejavnostmi iz dvostranskih sporazumov in regionalnih sporazumov, katerih pogodbenica je Unija. V primeru dogodka onesnaženja morja bi morala Agencija pomagati prizadetim državam, v pristojnosti katerih se bodo izvajale čistilne akcije.
(11)
Agencija bi morala imeti pomembno vlogo pri vzdrževanju in nadaljnjem razvoju evropske službe za satelitsko spremljanje naftnih madežev (CleanSeaNet) za nadzor, zgodnje odkrivanje onesnaženja in prepoznavanja odgovornih ladij ali naftnih in plinskih objektov, denimo v primeru izlivov nafte z ladij ter obratovalnih izpustov in nenamernih razlitij iz morskih ploščadi. Ta služba bi morala izboljšati razpoložljivost podatkov ter omogočiti učinkovitejše in hitrejše odzivanje na onesnaženje.
(12)
Dodatna sredstva, ki jih Agencija zagotovi prizadetim državam, bi morala biti dana na razpolago prek mehanizma Unije na področju civilne zaščite, ustanovljenega s Sklepom št. 1313/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7).
(13)
Države članice bi morale prek skupnega komunikacijskega in informacijskega sistema za primer nesreč (CECIS), ustanovljenega z Odločbo Sveta 2007/779/ES, Euratom (8)- če je na voljo v ta namen -, dati na razpolago informacije glede javnih in zasebnih mehanizmov za odzivanje na onesnaženje ter s tem povezanih zmogljivosti v različnih regijah Unije.
(14)
Da bi bila operativna pomoč Agencije učinkovitejša, bi si morala Agencija glede na to, da se je njena naloga odzivanja na onesnaženje razširila na tretje države, ki so del skupnega regionalnega morskega bazena z Unijo, nadvse prizadevati in te tretje države spodbujati, da zbirajo informacije in sodelujejo z Agencijo pri njenem vodenju seznama mehanizmov za odzivanje in z njimi povezanih zmogljivosti za odzivanje.
(15)
Da bi bile dejavnosti Agencije na področju odzivanja na onesnaženje učinkovitejše, bi morale države članice Agencijo seznaniti z morebitnimi znanstvenimi študijami o učinkih kemikalij, uporabljenih kot disperzijska sredstva, ki so jih izvedle in bi lahko bile pomembne za te dejavnosti.
(16)
Da se zagotovi temeljito izvajanje akcijskih načrtov Agencije, bi bilo treba Agenciji zagotoviti izvedljiv in stroškovno učinkovit sistem financiranja, zlasti za zagotavljanje operativne pomoči prizadetim državam.
(17)
Zato bi bilo treba na osnovi večletne obveznosti zagotoviti finančno varnost za financiranje nalog, zaupanih Agenciji na področju odzivanja na onesnaženje, in povezanih ukrepov. Višina te večletne obveznosti bi morala odražati razširitev nalog Agencije na področju odzivanja na onesnaženje, pa tudi dejstvo, da mora Agencija učinkoviteje uporabljati dodeljena sredstva, in sicer v okviru proračunskih omejitev. Letno višino prispevka Unije bi morala določiti Evropski parlament in Svet v skladu z letnim proračunskim postopkom. Zlasti je pomembno, da Komisija opravi vmesno oceno in ugotovi, ali je Agencija sposobna učinkovito in stroškovno učinkovito izpolnjevati svoje odgovornosti na področju odzivanja na onesnaženje morja, ki ga povzročijo ladje ter naftni in plinski objekti.
(18)
Zneski, ki bodo dodeljeni za financiranje odzivanja na onesnaženje, bi morali v skladu z večletnim finančnim okvirom, določenim v Uredbi Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (9) (v nadaljnjem besedilu: večletni finančni okvir), pokrivati obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020. Zato bi bilo treba finančna sredstva zagotoviti za isto obdobje.
(19)
Podpora Agencije državam, ki so zaprosile za pristop k Uniji, in partnerskim državam evropske sosedske politike, bi morala biti financirana iz obstoječih programov Unije za te države, zato ne bi smela biti del večletnega financiranja Agencije.
(20)
Za optimizacijo razporeditve obveznosti in upoštevajoč vse spremembe v zvezi z dejavnostmi odzivanja na onesnaženje z ladij, je treba zagotoviti stalno spremljanje posebnih potreb po ukrepanju, da se omogoči prilagoditev letnih finančnih obveznosti.
(21)
V skladu z Uredbo (ES) št. 1406/2002 bi morala Agencija v svojem letnem poročilu poročati o večletnem financiranju Agencije.
(22)
Primerno je, da se zagotovi nadaljnja finančna podpora v okviru ukrepanja Agencije na področju odzivanja na onesnaženje morja, ki ga povzročijo ladje ter naftni in plinski objekti, ter da se obdobje uporabe te uredbe uskladi z obdobjem uporabe Uredbe (EU, Euratom) št. 1311/2013. Zato bi se morala ta uredba uporabljati od 1. januarja 2014 -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja
1. Ta uredba določa podrobne ureditve za finančni prispevek Unije v proračun Evropske agencije za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu: Agencija) za izvajanje dodeljenih nalog na področju odzivanja na onesnaženje morja, ki ga povzročijo ladje ter naftni in plinski objekti, v skladu s členoma 1 in 2 Uredbe (ES) št. 1406/2002.
2. Dejavnosti Agencije na področju odzivanja na onesnaženje ne razrešujejo obalnih držav njihove odgovornosti, da vzpostavijo ustrezne mehanizme za odzivanje na onesnaženje.
Člen 2
Opredelitve pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve:
(a)
„nafta“ pomeni zemeljsko olje v kakršni koli obliki, vključno s surovo nafto, kurilnim oljem, goščo, naftnimi odpadki in rafiniranimi proizvodi, kakor to določa Mednarodna konvencija o pripravljenosti, odzivanju in sodelovanju v primeru onesnaženja z olji iz leta 1990 Mednarodne pomorske organizacije (IMO);
(b)
„nevarne in zdravju škodljive snovi“ pomeni vse snovi razen nafte, ki v primeru vnosa v morsko okolje lahko ogrozijo zdravje ljudi, škodujejo živim virom in morskim ekosistemom, zmanjšajo rekreacijsko vrednost ali ovirajo drugo zakonito uporabo morja, kakor to določa Protokol IMO o pripravljenosti, odzivanju in sodelovanju pri dogodkih onesnaženja z nevarnimi in škodljivimi snovmi iz leta 2000;
(c)
„naftni in plinski objekt“ pomeni stacionarni fiksni ali mobilni objekt ali skupino objektov, ki so med seboj stalno povezani z mostovi ali drugimi konstrukcijami ter se uporabljajo za naftne ali plinske dejavnosti na morju ali v povezavi s temi dejavnostmi; naftni in plinski objekt vključuje tudi mobilne vrtalne objekte na morju, če so tam postavljeni za črpanje, proizvodnjo ali druge dejavnosti, povezane z naftnimi ali plinskimi dejavnostmi na morju, ter infrastrukturo in opremo za transport nafte in plina na kopno in do kopenskih terminalov.
Člen 3
Področje uporabe
Finančni prispevek Unije iz člena 1 se Agenciji dodeli s ciljem financiranja ukrepov na področju odzivanja na onesnaženje morja, ki ga povzročijo ladje ter naftni in plinski objekti, kot so določeni v podrobnem načrtu, vzpostavljenem v skladu s točko (k) člena 10(2) Uredbe (ES) št. 1406/2002, zlasti ukrepov v zvezi z:
(a)
operativno pomočjo in podporo z dodatnimi sredstvi, kot so ladje za boj proti onesnaženju v pripravljenosti, satelitski posnetki in oprema, z odzivanjem na onesnaženje na zahtevo prizadetih držav članic v skladu s točko (d) člena 2(3) in členom 2(5) Uredbe (ES) št. 1406/2002 v primeru nenamernega ali namernega onesnaženja morja, ki ga povzročijo ladje ali naftni in plinski objekti;
(b)
sodelovanjem, usklajevanjem in zagotavljanjem tehnične in strokovne pomoči državam članicam in Komisiji v okviru ustreznih dejavnosti mehanizma Unije na področju civilne zaščite, IMO in ustreznih regionalnih organizacij;
(c)
informacijami, zlasti zbiranjem, analiziranjem in razširjanjem najboljših praks, strokovnega znanja, tehnik in inovacij na področju odzivanja na onesnaženje morja, ki ga povzročijo ladje ter naftni in plinski objekti.
Člen 4
Financiranje Unije
1. Agenciji se znotraj omejitev večletnega finančnega okvira dodelijo proračunske odobritve, ki jih potrebuje za učinkovito in stroškovno učinkovito izpolnjevanje svojih odgovornosti na področju odzivanja na onesnaženje morja, ki ga povzročijo ladje ter naftni in plinski objekti.
2. Finančna sredstva za izvajanje nalog iz člena 3 za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 znašajo 160 500 000 EUR v tekočih cenah.
3. Letne proračunske odobritve določita Evropski parlament in Svet v mejah večletnega finančnega okvira. S tem v zvezi je zagotovljeno potrebno financiranje operativne pomoči državam članicam v skladu s točko (a) člena 3.
Člen 5
Spremljanje obstoječih zmogljivosti
1. Za opredelitev zahtev glede zagotavljanja operativne pomoči s strani Agencije in za učinkovitejše zagotavljanje te pomoči, denimo v obliki plovil za boj proti onesnaženju poleg zmogljivosti držav članic, Agencija vodi seznam javnih in, če so na voljo, zasebnih mehanizmov za odzivanje na onesnaženje ter s tem povezanih zmogljivosti, ki obstajajo v različnih regijah Unije.
2. Agencija ta seznam vodi na podlagi informacij, ki jih zagotovijo države članice. Pri vodenju tega seznama si Agencija prizadeva od tretjih držav, ki so del skupnega regionalnega morskega bazena z Unijo, pridobiti informacije o mehanizmih za odzivanje na onesnaženje in s tem povezanimi zmogljivostmi.
3. Upravni odbor Agencije se pred odločanjem o dejavnostih Agencije za odzivanje na onesnaženje v okviru letnih delovnih programov Agencije seznani s tem seznamom in ustreznimi drugimi informacijami, povezanimi s cilji glede odzivanja na onesnaženje iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1406/2002, kot so informacije iz ocen tveganja in znanstvenih študij o kemikalijah, uporabljenih kot disperzijska sredstva. Agencija pri tem posebno pozornost nameni območjem, ki so bila določena kot najbolj ranljiva, ne da bi to posegalo v druga območja v stiski.
Člen 6
Zaščita finančnih interesov Unije
1. Komisija in Agencija zagotavljata, da so pri izvajanju ukrepov, financiranih na podlagi te uredbe, zaščiteni finančni interesi Unije z uporabo preventivnih ukrepov proti goljufiji, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim, in sicer z učinkovitimi pregledi in inšpekcijami, ter kadar so odkrite nepravilnosti, s povračilom vseh neupravičeno izplačanih zneskov in z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi v skladu z uredbama Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 (10) in (Euratom, ES) št. 2185/96 (11) in Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12).
2. Za ukrepe Unije, financirane na podlagi te uredbe, pomeni nepravilnost iz člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 vsako kršitev določb prava Unije ali vsako kršitev pogodbene obveznosti, ki izvira iz dejanja ali opustitve gospodarskega subjekta, ki z neutemeljeno postavko odhodkov vpliva ali bi lahko vplivala na splošni proračun Unije ali proračune, s katerimi slednja upravlja.
3. Komisija in Agencija, vsaka v okviru svojih pristojnosti, zagotavljata gospodarnost financiranja ukrepov Unije iz te uredbe.
Člen 7
Vmesna ocena
1. Komisija na osnovi informacij, ki jih posreduje Agencija, predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju te uredbe najpozneje do 31. decembra 2017. To poročilo, ki se pripravi brez poseganja v vlogo upravnega odbora Agencije, navaja rezultate uporabe prispevka Unije iz člena 4 glede obveznosti in odhodkov, ki pokrivajo obdobje med 1. januarjem 2014 in 31. decembrom 2016.
2. Komisija v tem poročilu poda oceno o sposobnosti Agencije, da učinkovito in stroškovno učinkovito izpolnjuje svoje odgovornosti. Komisija za obdobje 2018-2020 na podlagi te ocene in ob upoštevanju dejstva, da mora Agencija izvesti naloge, ki so ji dodeljene, predlaga, če je to potrebno, ustrezne prilagoditve večletnih finančnih sredstev, ki se dodelijo Agenciji za izvajanje nalog iz člena 3, in sicer do največ 8 %. Morebitna prilagoditev je znotraj omejitev večletnega finančnega okvira in ne posega v letne proračunske postopke ali prihodnji pregled večletnega finančnega okvira.
3. To poročilo vsebuje informacije o socialno-ekonomskih, ekoloških in finančnih posledicah pripravljenosti Agencije na področju odzivanja na onesnaženje morja, ki ga povzročijo ladje ter naftni in plinski objekti, če so te informacije na voljo.
4. Če je primerno, lahko Komisija na podlagi navedenega poročila predlaga tudi ustrezne spremembe te uredbe, zlasti da se upošteva znanstveni napredek na področju boja proti onesnaženju morja, ki ga povzročijo ladje ter naftni in plinski objekti, vključno z onesnaženjem, ki ga povzročijo nevarne in škodljive snovi, predlaga pa lahko tudi ustrezne spremembe instrumentov o ustanavljanju regionalnih organizacij, katerih dejavnosti so zajete v dejavnostih Agencije na področju odzivanja na onesnaženje, h katerim je Unija pristopila.
Člen 8
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 23. julija 2014