NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 1072/2013
ze dne 24. září 2013
o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (přepracované znění)
(ECB/2013/34)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na článek 5 tohoto statutu,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na stanovisko Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 63/2002 ze dne 20. prosince 2001 o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům (ECB/2001/18) (2) bylo podstatně změněno. Vzhledem k tomu, že je v něm třeba provést další změny, zejména s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii (3), mělo by být v zájmu srozumitelnosti přepracováno.
(2)
Evropský systém centrálních bank (ESCB) vyžaduje pro plnění svých úkolů vypracovávání statistiky úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi (MFI) s výjimkou centrálních bank a fondů peněžního trhu na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům, jejímž hlavním účelem je poskytnout Evropské centrální bance (ECB) komplexní, podrobný a harmonizovaný statistický obraz výše úrokových sazeb uplatňovaných těmito institucemi a jejich časového vývoje. Tyto úrokové sazby představují poslední článek transmisního mechanismu měnové politiky utvářené na základě změn oficiálních úrokových sazeb, a jsou proto nezbytným předpokladem pro spolehlivou analýzu měnového vývoje v členských státech, jejichž měnou je euro (dále jen „členské státy eurozóny“). Současně jsou pro ESCB nezbytné informace o vývoji úrokových sazeb, aby mohla přispívat k řádnému provádění politiky příslušných orgánů v oblasti obezřetnostního dohledu nad úvěrovými institucemi a v oblasti stability finančního systému.
(3)
ECB je povinna v souladu se Smlouvou o fungování Evropské unie a za podmínek stanovených ve statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky (dále jen „statut ESCB“) přijímat nařízení v rozsahu nezbytném pro plnění úkolů ESCB vymezených ve statutu ESCB a v některých případech stanovených předpisy Rady na základě čl. 129 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(4)
Článek 5.1 statutu ESCB vyžaduje, aby ECB pro zajištění úkolů ESCB shromažďovala ve spolupráci s národními centrálními bankami nezbytné statistické informace buď od příslušných vnitrostátních orgánů, nebo přímo od hospodářských subjektů. Článek 5.2 statutu ESCB stanoví, že úkoly popsané v článku 5.1 provádějí v rámci svých možností národní centrální banky.
(5)
Může být nezbytné a zároveň může snížit zpravodajskou zátěž, shromažďují-li národní centrální banky od skutečného souboru zpravodajských jednotek statistické informace nutné ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB jako součást širšího zpravodajského systému, který jednotlivé národní centrální banky vytvářejí v rámci vlastních pravomocí v souladu s právními přepisy Unie, vnitrostátními právními předpisy nebo se zavedenou praxí a který slouží jiným statistickým účelům, pokud tím není ohroženo plnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB. Pro zvýšení transparentnosti je v těchto případech vhodné informovat zpravodajské jednotky o tom, že jsou údaje shromažďovány pro jiné statistické účely. V určitých případech může ECB využít statistické informace, které byly shromážděny pro tyto jiné účely, ke splnění svých požadavků.
(6)
Od přijetí nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) došlo ke zlepšení systému vykazování úrokových sazeb z úvěrů poskytnutých domácnostem a nefinančním podnikům, jakož i metod pro výběr skutečného souboru zpravodajských jednotek, což by mělo být zohledněno v pokynech k výběrovému šetření i ve statistické zpravodajské povinnosti.
(7)
Je rovněž nezbytné umožnit, aby ECB poskytovala analytickou a statistickou podporu Evropské radě pro systémová rizika v souladu s nařízením Rady (EU) č. 1096/2010 ze dne 17. listopadu 2010 o pověření Evropské centrální banky zvláštními úkoly, které se týkají fungování Evropské rady pro systémová rizika (4).
(8)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2533/98 vyžaduje, aby ECB blíže určila skutečný soubor zpravodajských jednotek v rámci referenčního souboru zpravodajských jednotek a omezila na minimum související zátěž. S ohledem na zvláštní charakteristiky sektoru MFI v každém z členských států eurozóny je konečná volba metody výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek ponechána na národních centrálních bankách. Cílem je snížit zpravodajské zatížení a současně zajistit vysokou kvalitu statistických údajů. Podle čl. 5 odst. 1 může ECB přijímat nařízení k vymezení a ukládání statistické zpravodajské povinnosti skutečnému souboru zpravodajských jednotek členských států eurozóny. Čl. 6 odst. 4 uvedeného nařízení stanoví, že ECB může přijímat nařízení upravující podmínky, za kterých lze uplatnit právo ověřovat statistické informace nebo provádět jejich nucené shromažďování.
(9)
Článek 4 nařízení (ES) č. 2533/98 stanoví, že členské státy si samy řídí organizaci v oblasti statistiky a plně spolupracují s ESCB, aby zajistily plnění povinností vyplývajících z článku 5 statutu ESCB.
(10)
Uznává se, že nařízení přijatá ECB podle článku 34.1 statutu ESCB nezakládají práva ani neukládají povinnosti členským státům, jejichž měnou není euro (dále jen „členské státy mimo eurozónu“), nicméně článek 5 statutu ESCB se vztahuje na členské státy eurozóny i na členské státy mimo eurozónu. 17. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 2533/98 poukazuje na to, že z článku 5 statutu ESCB spolu s článkem 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii vyplývá povinnost přijmout a provést na vnitrostátní úrovni veškerá opatření, která členské státy mimo eurozónu považují za vhodná pro shromažďování statistických informací nezbytných ke splnění statistické zpravodajské povinnosti vůči ECB a pro včasnou přípravu v oblasti statistiky na to, aby se mohly stát členskými státy eurozóny.
(11)
Měla by se uplatňovat pravidla ochrany a využití důvěrných statistických informací stanovená v článku 8 nařízení Rady (ES) č. 2533/98.
(12)
Podle čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 2533/98 má ECB pravomoc uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou nařízeními nebo rozhodnutími ECB,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Definice
Pro účely tohoto nařízení:
1)
výrazy „zpravodajské jednotky“ a „rezident“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení (ES) č. 2533/98;
2)
„domácnostmi“ se rozumí sektor domácností a sektor neziskových institucí sloužících domácnostem (kombinace S.14 a S.15), jak jsou vymezeny v přepracovaném Evropském systému účtů (dále jen „ESA 2010“), který je stanoven v nařízení (EU) č. 549/2013;
3)
„nefinančními podniky“ se rozumí sektor nefinančních podniků (S.11), jak je vymezen v ESA 2010;
4)
„měnová finanční instituce“ má stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 ze dne 24. září 2013 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2013/33) (5);
5)
„statistikou úrokových sazeb MFI“ se rozumí statistika týkající se úrokových sazeb uplatňovaných rezidentskými MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu na vklady a úvěry, denominované v eurech, vůči domácnostem a nefinančním podnikům, jež jsou rezidenty v členských státech eurozóny. „Statistika úrokových sazeb MFI“ zahrnuje odpovídající objemy nových obchodů spočívajících ve vkladech a úvěrech denominovaných v eurech, jakož i objemy nových obchodů spočívajících v opětovně sjednaných úvěrech;
6)
„fondy peněžního trhu“ mají stejný význam jako v článku 1 nařízení Evropské centrální banky (EU) č. 1071/2013 (ECB/2008/32) (6);
7)
„referenčním souborem zpravodajských jednotek“ se rozumí rezidentské MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu, které přijímají vklady denominované v eurech od domácností nebo nefinančních podniků, jež jsou rezidenty v členských státech eurozóny, nebo které těmto subjektům poskytují úvěry denominované v eurech;
8)
„institucí ve zbytkové části“ se rozumí malá MFI kromě centrální banky a fondu peněžního trhu, které byla udělena výjimka podle článku 4.
Článek 2
Skutečný soubor zpravodajských jednotek
1. Skutečný soubor zpravodajských jednotek se skládá z rezidentských MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu, které z referenčního souboru zpravodajských jednotek vybírají národní centrální banky. Národní centrální banky skutečný soubor zpravodajských jednotek vybírají pomocí úplného zjišťování nebo pomocí výběrového šetření.
2. V případě výběrového šetření národní centrální banky referenční soubor zpravodajských jednotek stratifikují do homogenních vrstev a skutečný soubor zpravodajských jednotek poté buď z každé vrstvy vyberou náhodně, nebo v každé vrstvě vyberou největší instituce.
3. V případě náhodného výběru musí být minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru taková, aby maximální náhodná chyba na vnitrostátní úrovni v průměru nepřekročila na úrovni spolehlivosti 90 % 10 základních bodů. V případě výběru největších institucí musí minimální velikost vnitrostátního výběrového souboru odpovídat obdobné úrovni kvalitativního opatření na základě funkce odhadované střední absolutní hodnoty chyb.
4. Národní centrální banky při výběru skutečného souboru zpravodajských jednotek rovněž používají vzorce a kritéria stanovená v obecných zásadách ECB/2007/9 ze dne 1. srpna 2007 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (7).
5. Každá národní centrální banka informuje zpravodajské jednotky, jež jsou rezidenty na jejím státním území, o jejich statistické zpravodajské povinnosti v rámci vnitrostátních postupů.
6. Rada guvernérů je oprávněna kontrolovat dodržování tohoto článku.
Článek 3
Statistická zpravodajská povinnost
1. Pro pravidelné sestavování statistiky úrokových sazeb MFI vykazuje skutečný soubor zpravodajských jednotek národní centrální bance členského státu, v němž je zpravodajská jednotka rezidentem, měsíční statistické informace vztahující se k novým obchodům a ke stavu obchodů. Požadované statistické informace jsou uvedeny v příloze I.
2. Národní centrální banky v souladu s národními požadavky stanoví a zavedou postupy pro vykazování, které musí skutečný soubor zpravodajských jednotek dodržovat. Národní centrální banky zabezpečí, aby tyto zpravodajské postupy poskytovaly požadované statistické informace a umožňovaly přesnou kontrolu plnění minimálních standardů pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy uvedených v odstavci 3.
3. Požadované statistické informace jsou vykazovány v souladu s minimálními standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy, jak jsou stanoveny v příloze II.
4. Národní centrální banky předávají ECB agregované měsíční statistické informace na úrovni členských států do skončení pracovní doby v 19. pracovní den po skončení referenčního měsíce.
5. ECB může uložit sankce zpravodajským jednotkám, které neplní statistickou zpravodajskou povinnost stanovenou tímto nařízením, v souladu s rozhodnutím ECB/2010/10 ze dne 19. srpna 2010 o neplnění statistické zpravodajské povinnosti (8).
Článek 4
Výjimky
1. Dochází-li k výběru zpravodajských jednotek pomocí úplného zjišťování, mohou národní centrální banky malým MFI kromě centrálních bank a fondů peněžního trhu udělit výjimky ohledně periodicity vykazování za předpokladu, že celkový příspěvek těchto zpravodajských jednotek do vnitrostátní rozvahy MFI z hlediska zůstatků, vypočtený podle nařízení (EU) č. 1071/2013 (ECB/2013/33), nepřesahuje 5 %. Namísto měsíčního vykazování mohou instituce ve zbytkové části statistiku úrokových sazeb MFI vykazovat čtvrtletně.
2. Národní centrální banky každý rok včas kontrolují plnění podmínek uvedených v odstavci 1, aby mohly udělit nebo případně zrušit výjimku s účinkem od počátku každého roku.
3. Instituce ve zbytkové části se mohou rozhodnout, že výjimky nevyužijí a že namísto toho budou plnit úplnou statistickou zpravodajskou povinnost.
4. Při přepočtu údajů na 100 % pokrytí mohou národní centrální banky zvolit postup pro přenos vykazovaných údajů do chybějících období uplatněním vhodných technik statistických odhadů s cílem zohlednit tendence vývoje údajů nebo sezónní vlivy. Národní centrální banky každoročně monitorují počet institucí ve zbytkové části.
Článek 5
Ověřování a nucené shromažďování
Národní centrální banky vykonávají právo ověřovat nebo vynuceně shromažďovat informace, které jsou zpravodajské jednotky povinny poskytovat podle tohoto nařízení, aniž je dotčeno právo ECB vykonávat toto právo sama. Národní centrální banky toto právo vykonávají zejména, pokud zpravodajská jednotka nesplňuje minimální standardy pro přenos, přesnost, pojmovou shodu a opravy uvedené v příloze II.
Článek 6
První vykazování
Vykazování podle tohoto nařízení se poprvé provede s údaji za prosinec 2014.
Článek 7
Zrušení
1. Nařízení (EU) č. 63/2002 (ECB/2001/18) se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze IV.
Článek 8
Závěrečné ustanovení
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Použije se od 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 24. září 2013.
UREDBA (EU) št. 1072/2013 EVROPSKE CENTRALNE BANKE
z dne 24. septembra 2013
o statistiki obrestnih mer, ki jih uporabljajo denarne finančne institucije (prenovitev)
(ECB/2013/34)
SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE -
ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti člena 5 Statuta,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2533/98 z dne 23. novembra 1998 o zbiranju statističnih informacij s strani Evropske centralne banke (1) in zlasti člena 5(1) in člena 6(4) Uredbe,
ob upoštevanju mnenja Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (ES) št. 63/2002 Evropske centralne banke z dne 20. decembra 2001 o statistiki obrestnih mer, ki jih monetarne finančne institucije uporabljajo za vloge in posojila v razmerju do gospodinjstev in nefinančnih družb (ECB/2001/18) (2), je bila bistveno spremenjena. Ker so potrebne nadaljnje spremembe, zlasti glede na Uredbo (EU) št. 549/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Evropski uniji (3), jo je treba zaradi jasnosti prenoviti.
(2)
Evropski sistem centralnih bank (ESCB) za izpolnitev svojih nalog potrebuje pripravo statistike obrestnih mer, ki jih denarne finančne institucije (MFI), z izjemo centralnih bank in skladov denarnega trga (SDT), uporabljajo za vloge in posojila v razmerju do gospodinjstev in nefinančnih družb, katere glavni namen je Evropski centralni banki (ECB) zagotoviti izčrpno, podrobno in harmonizirano statistično sliko obrestnih mer, ki jih uporabljajo te institucije, ter njihove spremembe v teku časa. Obrestne mere zagotavljajo končni člen v mehanizmu prenosa denarne politike, ki je posledica sprememb v uradnih obrestnih merah, in zato predstavljajo nujni predpogoj zanesljive analize denarnih gibanj v državah članicah, katerih valuta je euro (v nadaljnjem besedilu: države članice euroobmočja). Hkrati pa so informacije o gibanjih obrestnih mer potrebne zato, da bi ESCB lahko prispeval k nemotenemu vodenju politik pristojnih organov glede bonitetnega nadzora kreditnih institucij in stabilnosti finančnega sistema.
(3)
ECB je zavezana, da v skladu s Pogodbo o delovanju Evropske unije in pod pogoji, določenimi v Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB), sprejema uredbe, kolikor so potrebne za izvajanje nalog ESCB, ki so opredeljene v Statutu ESCB in, v nekaterih primerih, v določbah, ki jih je sprejel Svet na podlagi člena 129(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
(4)
Člen 5.1 Statuta ESCB od ECB zahteva, da za izpolnjevanje nalog ESCB ob pomoči nacionalnih centralnih bank (NCB) zbira potrebne statistične podatke od pristojnih nacionalnih organov ali neposredno od gospodarskih subjektov. Člen 5.2 Statuta ESCB določa, da NCB izvajajo naloge iz člena 5.1, kolikor je najbolj mogoče.
(5)
Lahko je potrebno in omili breme poročanja, da NCB od dejanske poročevalske populacije zbirajo statistične informacije, ki so potrebne za izpolnitev zahtev ECB za statistično poročanje, v širšem okviru za statistično poročanje, ki ga NCB vzpostavijo znotraj lastnih odgovornosti v skladu z zakonodajo Unije, nacionalnim pravom ali ustaljeno prakso in ki služi drugim statističnim namenom, pod pogojem, da izpolnjevanje zahtev ECB za statistično poročanje ni ogroženo. V teh primerih je zaradi večje preglednosti primerno poročevalskim enotam sporočiti, da se podatki zbirajo za izpolnjevanje drugih statističnih namenov. V določenih primerih se ECB za izpolnitev svojih zahtev lahko zanese na statistične informacije, zbrane v te druge namene.
(6)
Od sprejetja Uredbe (ES) št. 63/2002 (ECB/2001/18) je prišlo do izboljšav v sistemu poročanja obrestnih mer za posojila gospodinjstvom in nefinančnim družbam in v metodah za izbiro dejanske poročevalske populacije, ki jih je torej treba upoštevati pri navodilih glede vzorčenja in zahtevah za statistično poročanje.
(7)
Prav tako je potrebno, da se ECB omogoči zagotavljanje analitične in statistične podpore Evropskemu odboru za sistemska tveganja v skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1096/2010 z dne 17. novembra 2010 o dodelitvi posebnih nalog Evropski centralni banki v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja (4).
(8)
Člen 3 Uredbe (ES) št. 2533/98 zahteva, da ECB določi dejansko poročevalsko populacijo v mejah referenčne poročevalske populacije in zmanjša s tem povezano breme poročanja na najmanjšo možno mero. Glede na specifične značilnosti sektorja MFI v posameznih državah članicah euroobmočja je končna izbira metode oblikovanja vzorca v zvezi z dejansko poročevalsko populacijo prepuščena NCB. Namen je zmanjšati breme poročanja in hkrati zagotoviti visoko kakovostno statistiko. Člen 5(1) določa, da lahko ECB sprejme uredbe za opredelitev in naložitev svojih zahtev za statistično poročanje dejanski poročevalski populaciji držav članic euroobmočja. Člen 6(4) določa, da lahko ECB sprejme uredbe, ki določajo pogoje, po katerih se lahko uveljavi pravica do verifikacije ali izvedbe obveznega zbiranja statističnih informacij.
(9)
Člen 4 Uredbe (ES) št. 2533/98 določa, da se države članice same organizirajo na področju statistike in polno sodelujejo z ESCB, da zagotovijo izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz člena 5 Statuta ESCB.
(10)
Čeprav je priznano, da uredbe, ki jih sprejme ECB v skladu s členom 34.1 Statuta ESCB, ne podeljujejo pravic in ne nalagajo obveznosti državam članicam, katerih valuta ni euro (v nadaljnjem besedilu: države članice zunaj euroobmočja), se člen 5 Statuta ESCB uporablja tako za države članice euroobmočja kot za države članice zunaj euroobmočja. Uvodna izjava 17 Uredbe (ES) št. 2533/98 navaja dejstvo, da člen 5 Statuta ESCB, skupaj s členom 4(3) Pogodbe o Evropski uniji, pomeni obveznost priprave in izvajanja, na nacionalni ravni, vseh ukrepov, ki jih države članice zunaj euroobmočja štejejo za ustrezne za izvedbo zbiranja statističnih informacij, potrebnih za izpolnitev zahtev ECB za statistično poročanje, in za pravočasno pripravo na področju statistike, da lahko postanejo države članice euroobmočja.
(11)
Uporabljati je treba standarde za varstvo in uporabo zaupnih statističnih informacij, ki jih določa člen 8 Uredbe (ES) št. 2533/98.
(12)
Člen 7(1) Uredbe (ES) št. 2533/98 določa, da je ECB pooblaščena za naložitev sankcij poročevalskim enotam, ki ne izpolnjujejo zahtev za statistično poročanje, določenih v uredbah ali sklepih ECB -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Opredelitev pojmov
V tej uredbi:
1.
„poročevalske enote“ in „rezident“ imata enak pomen, kakor je opredeljen v členu 1 Uredbe (ES) št. 2533/98;
2.
„gospodinjstva“ pomenijo sektor gospodinjstev in sektor nepridobitnih institucij, ki opravljajo storitve za gospodinjstva (S.14 in S.15 skupaj), kakor sta opredeljena v revidiranem Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov (v nadaljnjem besedilu: ESR 2010), določenem v Uredbi (EU) št. 549/2013;
3.
„nefinančne družbe“ pomenijo sektor nefinančnih družb (S.11), kakor je opredeljen v ESR 2010;
4.
„denarne finančne institucije“ (MFI) ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 1 Uredbe (EU) št. 1071/2013 Evropske centralne banke z dne 24. septembra 2013 o bilanci stanja sektorja denarnih finančnih institucij (ECB/2013/33) (5);
5.
„statistika obrestnih mer MFI“ pomeni statistiko, ki se nanaša na tiste obrestne mere, ki jih uporabljajo rezidenčne MFI, razen centralnih bank in SDT, za vloge in posojila, denominirane v eurih, v razmerju do gospodinjstev in nefinančnih družb, ki so rezidenti v državah članicah euroobmočja. „Statistika obrestnih mer MFI“ vključuje pripadajoč obseg novih poslov iz naslova vlog in posojil, denominiranih v eurih, ter obseg novih poslov iz naslova na novo izpogajanih posojil;
6.
„skladi denarnega trga“ (SDT) ima enak pomen, kakor je opredeljen v členu 1 Uredbe (ES) št. 1071/2013 Evropske centralne banke (ECB/2008/32) (6);
7.
„referenčna poročevalska populacija“ pomeni rezidenčne MFI, razen centralnih bank in SDT, ki od gospodinjstev in/ali nefinančnih družb, ki so rezidenti v državah članicah euroobmočja, sprejemajo vloge, denominirane v eurih, in/ali jim odobravajo posojila, denominirana v eurih;
8.
„institucija „na repu“ “ pomeni manjšo MFI, razen centralne banke ali SDT, ki ji je bilo odobreno odstopanje po členu 4.
Člen 2
Dejanska poročevalska populacija
1. Dejansko poročevalsko populacijo sestavljajo rezidenčne MFI, razen centralnih bank in SDT, ki jih iz referenčne poročevalske populacije izberejo NCB. NCB izberejo dejansko poročevalsko populacijo na podlagi popisa ali vzorca.
2. V primeru vzorca NCB stratificirajo referenčno poročevalsko populacijo v homogene stratume, nato pa bodisi slučajno izberejo dejansko poročevalsko populacijo iz vsakega stratuma bodisi izberejo največje institucije v vsakem stratumu.
3. V primeru izbire s pomočjo slučajnega vzorčenja mora biti najmanjši obseg nacionalnega vzorca tak, da največja slučajna napaka na nacionalni ravni v povprečju ne presega 10 bazičnih točk ob ravni zaupanja 90 %. Kadar se izberejo največje institucije, mora najmanjši obseg nacionalnega vzorca ustrezati podobni stopnji mere kakovosti na podlagi funkcije ocenjene povprečne absolutne vrednosti napak.
4. NCB za izbiro dejanske poročevalske populacije uporabijo tudi formule in merila, ki so določena v Smernici ECB/2007/9 z dne 1. avgusta 2007 o denarni statistiki, statistiki finančnih institucij in statistiki finančnih trgov (7).
5. Vsaka NCB obvesti svoje rezidenčne poročevalske enote o svojih zahtevah za statistično poročanje v skladu z nacionalnimi postopki.
6. Svet ECB je upravičen preveriti skladnost s tem členom.
Člen 3
Zahteve za statistično poročanje
1. Za namen rednega pripravljanja statistike obrestnih mer MFI dejanska poročevalska populacija poroča NCB države članice, v kateri je poročevalska enota rezident, mesečne statistične informacije o novih poslih in stanju zadolženosti. Zahtevane statistične informacije so določene v Prilogi I.
2. NCB opredelijo in uvedejo ureditve poročanja, po katerih se dejanska poročevalska populacija ravna, v skladu z nacionalnimi zahtevami. NCB zagotovijo, da te ureditve poročanja zagotavljajo zahtevane statistične informacije in omogočajo natančno preverjanje izpolnjevanja minimalnih standardov za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke iz odstavka 3.
3. Zahtevane statistične informacije je treba poročati v skladu z minimalnimi standardi za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, kot so določeni v Prilogi II.
4. NCB poročajo ECB agregirane nacionalne mesečne statistične informacije do konca delovnega dne na 19. delovni dan po koncu referenčnega meseca.
5. Poročevalskim enotam, ki ne izpolnjujejo zahtev za statistično poročanje, določenih v tej uredbi, lahko ECB naloži sankcije v skladu s Sklepom ECB/2010/10 z dne 19. avgusta 2010 o neizpolnjevanju zahtev za statistično poročanje (8).
Člen 4
Odstopanja
1. Kadar se poročevalske enote izberejo na podlagi popisa, lahko NCB manjšim MFI, razen centralnih bank in SDT, odobrijo odstopanja glede frekvence poročanja, pod pogojem, da skupni prispevek teh poročevalskih enot v nacionalno bilanco stanja MFI v obliki stanja zadolženosti, izračunan v skladu z Uredbo (ES) št. 1071/2013 (ECB/2013/33), ne presega 5 %. Namesto mesečnega poročanja lahko institucije „na repu“ poročajo statistiko obrestnih mer MFI četrtletno.
2. NCB morajo enkrat letno pravočasno preveriti izpolnjevanje pogojev iz odstavka 1, da bi lahko odobrile ali po potrebi preklicale katero koli odstopanje z učinkom od začetka vsakokratnega leta.
3. Institucije „na repu“ se lahko odločijo, da ne bodo izkoristile odstopanj in bodo namesto tega izpolnjevale zahteve za polno statistično poročanje.
4. NCB lahko za izračun ocene celotne vrednosti do 100 % zajetja izberejo postopek za prenos poročanih podatkov v manjkajoča obdobja, tako da uporabijo ustrezne tehnike statističnega ocenjevanja, da se upoštevajo trendi v podatkih ali sezonski vzorci. NCB letno spremljajo število institucij na „repu“.
Člen 5
Preverjanje in obveznost zbiranja
NCB izvajajo pravico do preverjanja ali obveznega zbiranja informacij, ki jih morajo poročevalske enote zagotavljati v skladu s to uredbo, brez poseganja v pristojnost ECB, da sama izvaja to pravico. NCB to pravico izvajajo zlasti, kadar poročevalska enota ne izpolnjuje minimalnih standardov za prenos, točnost, vsebinsko skladnost in popravke, kot so določeni v Prilogi II.
Člen 6
Prvo poročanje
Prvo poročanje v skladu s to uredbo se začne s podatki za december 2014.
Člen 7
Razveljavitev
1. Uredba (EU) št. 63/2002 (ESB/2001/18) se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2015.
2. Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se razlagajo kot sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge IV.
Člen 8
Končna določba
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije. Uporablja se od 1. januarja 2015.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.
V Frankfurtu na Majni, 24. septembra 2013.