PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 796/2012
ze dne 30. srpna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1136/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) ve výši 27,1 % a 47,4 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 26. dubna 2011 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo sdružení výrobců pákových mechanismů jménem tří výrobců v Unii (dále jen „žadatel“) představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby pákových mechanismů v Unii.
(3)
Žádost obsahovala dostatečné důkazy, že by skončení platnosti opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem zjistila, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existuje dostatek důkazů, oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 23. července 2011 informovala o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu zahrnovalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž zástupce dotčené země.
(7)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(8)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(9)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR a dovozce, kteří nejsou ve spojení, tyto strany byly požádány, aby se do 15 dnů od zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Jelikož se nepřihlásil žádný vyvážející výrobce v ČLR, který by Komisi poskytl informace uvedené v oznámení o zahájení řízení, a přihlásil se pouze jeden dovozce, který není ve spojení, neposkytl však Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení, mělo se za to, že výběr vzorku není nutný.
(10)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze dvou společností z celkem šesti výrobců v Unii známých před zahájením řízení, které byly vybrány na základě jejich objemu prodeje a výroby dotčeného výrobku v roce 2010 a rovněž zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii v období přezkumného šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení řízení vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Proti navrhovanému vzorku nevznesla žádná zúčastněná strana námitky.
(11)
Komise zaslala dotazníky oběma výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozci, který se přihlásil, a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od obou výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou uživatelů. Dovozce zmíněný v 9. bodě odůvodnění, který není ve spojení a který se přihlásil, neodpověděl na otázky pro výběr vzorku, ani neposkytl odpověď na dotazník.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
výrobci v Unii
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itálie
-
NIKO Metallurgical company, d.d. Zelezniki, Slovinsko
b)
uživatel
-
HIT OFFICE spol. s r. o. Teplice, Česká republika.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek v původním nařízení, a to pákové mechanismy obvykle používané pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050) (dále jen „dotčený výrobek“), pocházející z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů. Pro účely tohoto šetření nejsou do definice dotčeného výrobku zahrnuty mechanismy kroužkových pořadačů zařazené do téhož kódu KN.
(15)
Toto přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření má dotčený výrobek a výrobek vyráběný v Unii výrobci v Unii stejné základní technické a fyzické vlastnosti a stejné užití. Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. Předběžné poznámky
(17)
Jak bylo uvedeno v 9. bodě odůvodnění, při šetření nespolupracoval žádný ze známých čínských vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni při zahájení řízení. Čínské orgány byly vyrozuměny o této skutečnosti a rovněž o možném použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby se k tomu vyjádřily. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(18)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela proto zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, která jsou uvedena níže, vycházet z dostupných údajů, zejména veřejně dostupných informací, jako jsou oficiální internetové stránky společností a vyhledávače výrobků na internetu, informací uvedených v žádosti o přezkum a informací získaných od spolupracujících stran v průběhu přezkumného šetření (tj. žadatelů a výrobců v Unii zařazených do vzorku).
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(19)
Pro účely stanovení běžné hodnoty se v oznámení o zahájení řízení odkazovalo na použití srovnatelné země.
(20)
Co se týká vývozní ceny, jelikož vyvážející výrobci v ČLR ani dovozci na trh Unie, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, nebyla Komise s to zjistit objem vývozu ani ceny na obchodním základě. Komise proto uvážila alternativní způsoby stanovení vývozní ceny.
(21)
Za prvé se zvažovalo, zda by jako alternativní způsob stanovení vývozních cen bylo možno použít údaje Eurostatu porovnané s jinými dostupnými údaji. Usuzovalo se, že tyto údaje nejsou vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(22)
Komise za druhé uvážila rovněž použití vývozních cen uvedených v žádosti o přezkum. Připomíná se, že tato metoda byla použita v původním šetření a že umožňuje srovnání podle jednotlivých typů. Faktury obsažené v žádosti o přezkum se však týkaly cen vývozu do ostatních třetích zemí.
(23)
Nebylo proto možné provést výpočet dumpingu na základě cen vývozu do Unie a zjistit existenci dumpingu. Šetření se proto zaměřilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.
3. Pravděpodobnost obnovení dumpingu
(24)
Pokud jde o šetření týkající se pravděpodobnosti obnovení dumpingu, analyzovány byly tyto prvky: vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí; výrobní kapacita, výroba a volná kapacita v ČLR a přitažlivost trhu Unie pro dovoz z ČLR.
3.1 Vztah mezi běžnou hodnotou a cenami vývozu do třetích zemí
(25)
Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, byla běžná hodnota v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení srovnána s cenami vývozu z ČLR.
3.1.1 Základ pro stanovení běžné hodnoty
(26)
Jelikož ČLR je hospodářství v procesu transformace, bylo v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení nutno běžnou hodnotu stanovit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (srovnatelná země) nebo ceny, za niž se výrobek prodává ze srovnatelné země do jiných zemí, včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí.
(27)
V žádosti o přezkum podané výrobním odvětvím Unie byla uvedena řada výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii (konkrétně Indie, Írán a Thajsko). Po zahájení řízení Komise kontaktovala zmíněné výrobce a rovněž jiné potenciální výrobce v těchto zemích, jež bylo možno zjistit z veřejně dostupných zdrojů.
(28)
V oznámení o zahájení řízení bylo uvedeno, že pokud nebudou výrobci v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii spolupracovat, použije Komise jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii. Ceny skutečně zaplacené nebo splatné v Unii byly základem použitým při stanovení běžné hodnoty rovněž v původním šetření.
(29)
Žádná zúčastněná strana se nevyjádřila k vhodnosti výše uvedeného základu pro stanovení běžné hodnoty.
(30)
Žádný z výrobců v zemích s tržním hospodářstvím mimo Unii, na něž se Komise obrátila, se nerozhodl pro spolupráci při tomto šetření.
(31)
Na základě výše uvedených skutečností neměla Komise jinou možnost, než použít jako základ pro stanovení běžné hodnoty skutečně zaplacené nebo splatné ceny v Unii.
3.1.2 Běžná hodnota
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení (a jak bylo objasněno v 26. až 31. bodě odůvodnění) byla běžná hodnota stanovena pomocí skutečně zaplacené ceny nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, u nichž bylo zjištěno, že se jedná o ceny v běžném obchodním styku.
(33)
Běžná hodnota byla proto stanovena jako vážená průměrná cena, za niž výrobci v Unii zařazení do vzorku prodávají dotčený výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na domácím trhu.
(34)
Nejprve se zjišťovalo, zda je v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyvezeného do Unie. Jelikož vyvážející výrobci v ČLR nespolupracovali, bylo nutno informace o celkovém objemu prodeje vyvezeném do Unie zjistit na základě dostupných údajů. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, údaje Eurostatu a ostatní statistické údaje se pro účely zjištění přetrvávání dumpingu nepovažovaly za vhodné, lze je však použít k určení úrovně dovozu do Unie (potřebné pro celkový objem vývozu z ČLR). Na tomto základě se mělo za to, že celkově byl domácí prodej výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření dostatečně reprezentativní. Jelikož vývozci v ČLR nespolupracovali, nebylo možno analyzovat reprezentativnost na základě jednotlivých typů.
(35)
Poté Komise přezkoumala, zda lze domácí prodej každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, tj. zda byly u každého výrobce v Unii zařazeného do vzorku průměrné prodejní ceny stejné nebo vyšší než průměrné výrobní náklady, a tudíž ziskové.
(36)
Na tomto základě bylo zjištěno, že prodej výrobců v Unii byl v průměru ziskový, a běžná hodnota byla poté stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku.
3.1.3 Vývozní cena
(37)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, bylo shledáno, že nejvhodnějším základem jsou informace o cenách vývozu z ČLR do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum.
3.1.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi váženou průměrnou běžnou hodnotou a váženou průměrnou vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Toto srovnání prokázalo, že cena vývozu do třetích zemí uvedená v žádosti o přezkum je podstatně nižší než běžná hodnota (o více než 30 %). To naznačuje, že ceny do Unie budou velmi pravděpodobně dumpingové, pokud by byla opatření zrušena.
3.2 Výrobní kapacita vyvážejících výrobců
(39)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházejí níže uvedené závěry především z informací obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(40)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se kapacita pro výrobu pákových mechanismů v ČLR odhaduje přinejmenším v rozmezí od 600 milionů do 700 milionů kusů, přičemž tento odhad je založen na informacích, které poskytlo výrobní odvětví Unie.
(41)
Informace získané během šetření mimoto prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(42)
Žádná zúčastněná strana nepředložila ohledně výrobní kapacity v ČLR jiné připomínky a/nebo informace.
(43)
Na tomto základě je výrobní kapacita v ČLR přibližně o 170 % až 350 % vyšší než spotřeba v Unii a významně vyšší než výroba v Unii.
3.3 Výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců v ČLR
(44)
Jelikož vyvážející výrobci nespolupracovali, vycházely informace o skutečné výrobě a volné kapacitě především z údajů obsažených v žádosti o přezkum, které byly pokud možno porovnány s veřejně dostupnými informacemi.
(45)
V žádosti o přezkum se výroba pákových mechanismů odhadovala na 200 až 400 milionů kusů a volná kapacita v rozmezí od 200 do 500 milionů kusů. Tato volná kapacita odpovídá přibližně spotřebě v Unii.
(46)
Po porovnání s veřejně dostupnými zdroji, pokud to bylo možné, bylo zjištěno, že poskytnuté odhady jsou přiměřené.
(47)
Pokud jde o volnou kapacitu, jak je uvedeno ve 41. bodě odůvodnění, informace získané během šetření prokazují, že čínskou kapacitu pro výrobu pákových mechanismů lze v případě vyšší poptávky snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dodatečných pracovníků a omezenými investicemi do vybavení stroji.
(48)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit přiměřeně závěr, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Jak je objasněno v 49. až 55. bodě odůvodnění, je velmi pravděpodobné, že by tato volná kapacita byla nasměrována na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
3.4 Přitažlivost trhu Unie
(49)
Informace shromážděné během tohoto přezkumu ukazují, že by trh Unie byl přitažlivým trhem pro dovoz pákových mechanismů z ČLR, pokud by byla opatření zrušena. Připomíná se, že před uložením platných opatření byla spotřeba v Unii značná a blížila se 400 milionům kusů. Dovoz z ČLR současně činil více než 200 milionů kusů, což představuje více než 50 % celkové spotřeby v Unii.
(50)
Šetření prokázalo, že poptávka Unie po pákových mechanismech je i nadále značná. Spotřeba v Unii se v posuzovaném období snížila pouze mírně, jak je uvedeno v 63., 64. a 98. bodě odůvodnění, a trh Unie je i nadále celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy a představuje více než 50 % světového trhu.
(51)
Pro pákové mechanismy mimoto existuje jen málo jiných trhů, jež by pravděpodobně nebyly schopny absorbovat nadbytečnou kapacitu v ČLR.
(52)
Jak bylo zjištěno v 38. bodě odůvodnění, ze srovnání cen vývozu z ČLR do třetích zemí s cenami na trhu Unie vyplývá, že by v případě zrušení opatření byl trh Unie přitažlivý pro tento levný dovoz. Důvodem je rovněž skutečnost, že převládající ceny na trhu Unie jsou obvykle vyšší než ceny na ostatních vývozních trzích.
(53)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že by vývoz z ČLR byl nasměrován na trh Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(54)
Veřejně dostupné informace o výrobcích v ČLR prokazují, že tyto společnosti často směrují svůj prodej především nebo výhradně na vývozní trhy.
(55)
Je třeba rovněž podotknout, že od uložení konečných opatření byla zaznamenána řada případů nesprávného zařazení dovážených pákových mechanismů, přičemž velké objemy samostatných pákových mechanismů a desek byly nahlášeny jako kompletní pákové pořadače. To mělo za následek nehrazení cla z tohoto dovozu. Toto nesprávné zařazování přimělo Výbor pro celní kodex (v listopadu 2010), aby v prohlášení objasnil, že pákové mechanismy dovezené za těchto podmínek je nutno nahlásit zvlášť. Je ještě příliš brzy na to, aby bylo možno zjistit, zda toto prohlášení mělo požadovaný účinek, a Komise hodlá situaci podrobně sledovat. Praxe však ukazuje, že navzdory opatřením je trh Unie pro vyvážející výrobce v ČLR i nadále přitažlivý.
3.5 Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(56)
Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, srovnání cen při vývozu do ostatních třetích zemí, které byly uvedeny v žádosti o přezkum, s cenou na trhu Unie prokazuje velkou pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(57)
Vzhledem k značné výrobní kapacitě, která je v ČLR k dispozici, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objemy výroby a nasměrovat je na vývoz, pravděpodobným nízkým cenám tohoto vývozu a přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz lze přiměřeně předpokládat, že by zrušení opatření vedlo k vyššímu vývozu pákových mechanismů z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(58)
Během období přezkumného šetření vyrábělo pákové mechanismy v Unii šest známých výrobců, z nichž tři představovali žadatele v daném případě. V průběhu tohoto šetření se jako výrobci v Unii nepřihlásily žádné jiné společnosti. Usuzuje se proto, že těchto šest výrobců představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále jen „výrobní odvětví Unie“).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(59)
Pro účely analýzy újmy byly údaje získány ze statistik Eurostatu a jiných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici, žádosti o přezkum, odpovědí na dotazník a informací shromážděných během inspekcí na místě.
(60)
Makroekonomické ukazatele, a to výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, prodej v Unii a na třetích trzích, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, jsou založeny na údajích, které poskytlo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti byly odpovědi na dotazník, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku, doplněny o údaje poskytnuté všemi ostatními výrobci v Unii.
(61)
Mikroekonomické ukazatele, a to zásoby, mzdy, prodejní ceny, ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál, vycházejí z údajů, které poskytli dva výrobci v Unii zařazení do vzorku. Jelikož společnosti zařazené do vzorku představují více než 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii, považovali se pro účely tohoto přezkumu výrobci v Unii zařazení do vzorku za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. V zájmu zachování důvěrnosti citlivých obchodních informací podle článku 19 základního nařízení lze údaje týkající se obou společností zařazených do vzorku uvést pouze ve formě indexu.
(62)
Jelikož čínští vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, nespolupracovali, jsou údaje o vývoji dovozní ceny a cenovém podbízení založeny na alternativních zdrojích, jako je žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné důvěrné statistické údaje, které měla Komise k dispozici, a rovněž na informacích shromážděných během inspekcí na místě. Údaje o dovozu vycházely ze žádosti o přezkum, která byla založena na údajích Eurostatu. Jelikož se tyto údaje týkaly i jiného dovozu než dotčeného výrobku, byly porovnány a náležitě upraveny na základě jiných důvěrných statistických zdrojů, které měla Komise k dispozici. Některé níže uvedené údaje jsou proto v zájmu ochrany důvěrných statistických údajů uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
2. Spotřeba na trhu Unie
(63)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a dovozu. Bylo zjištěno, že spotřeba v období přezkumného šetření byla v rozmezí od 200 do 350 milionů kusů.
(64)
Spotřeba pákových mechanismů v Unii v posuzovaném období klesla o 12 %. To lze částečně přičíst hospodářské krizi a rovněž měnící se struktuře spotřeby (např. prosazování ekologických kanceláří a elektronických podání, celkové snižování počtu administrativních pracovních míst).
Tabulka 1
Spotřeba
2008
2009
2010
OPŠ
Objem
Index (2008 = 100)
100
84
90
88
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
3. Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu
(65)
Jak je popsáno v tabulce 2, podíl na trhu se v posuzovaném období snížil o 54 %.
(66)
Od uložení antidumpingového cla v roce 2006 se čínský dovoz významně snížil, a to z 51 % podílu na trhu v období šetření v rámci původního šetření na 7 % až 15 % v období přezkumného šetření. Co se týká objemu dovozu z ČLR, ten byl v posuzovaném období kvůli platným antidumpingovým opatřením nízký. Kvůli omezenému vývozu pákových mechanismů z ostatních třetích zemí však byl čínský dovoz i nadále hlavním zdrojem celkového dovozu do Unie (v období přezkumného šetření 85 až 95 %). V posuzovaném období dovoz klesl o 59 %.
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu Index (2008 = 100)
100
56
44
41
Podíl dovozu na trhu Index (2008 = 100)
100
66
48
46
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4. Vývoj cen dovozu z ČLR a cenové podbízení
4.1 Vývoj cen
(67)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů nebylo možné zjistit přesnou dovozní cenu. Jak je objasněno v 21. bodě odůvodnění, důvodem je skutečnost, že se statistiky nepovažovaly za vhodné, jelikož jeden ze zdrojů zahrnoval rovněž jiný dovoz než dotčený výrobek a ostatní zdroje neumožňovaly srovnat vývozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie podle jednotlivých typů.
(68)
Usuzovalo se však, že ostatní důvěrné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici, jsou vhodné k určení celkového vývoje cen dovozu z ČLR. Vývoj dovozních cen prokazuje jejich růst v posuzovaném období.
Tabulka 3
Ceny dovozu dotčeného výrobku
2008
2009
2010
OPŠ
ČLR
Index
100
102
118
118
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
4.2 Cenové podbízení
(69)
Vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a neexistenci alternativních zdrojů byl výpočet cenového podbízení z důvodů objasněných v 37. bodě odůvodnění založen na cenách vývozu do třetích zemí, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum. Úroveň cenového podbízení, která byla zjištěna orientačně, činí přibližně 20 %.
5. Objemy dovozu a podíly dovozu z ostatních třetích zemí na trhu
(70)
Hlavní výrobci pákových mechanismů ve světě se nacházejí v Unii a ČLR. Bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, jako je Indie, byl zanedbatelný a byl nižší než 1 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(71)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
6.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(72)
Objem výroby v Unii byl v posuzovaném období ve stejném rozmezí s výjimkou roku 2009. Pokles v roce 2009, který byl do jisté míry zapříčiněn světovou hospodářskou krizí, byl vyrovnán růstem v roce 2010.
(73)
Navzdory klesající tendenci prodeje v Unii se výrobcům v Unii (jak je objasněno v 75. až 77. bodě odůvodnění) podařilo zachovat v posuzovaném období úrovně výroby, jelikož byli schopni zvýšit svůj vývoz na třetí trhy, jak je vysvětleno v 78. bodě odůvodnění.
Tabulka 4
Celková výroba v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výroba
351 480
301 661
360 007
354 646
Index (2008 = 100)
100
86
102
101
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita mírně vzrostla kvůli investicím do dodatečné kapacity a modernizaci, kterou výrobci v Unii provedli v posuzovaném období. Využití kapacity bylo poměrně stálé a v roce 2009 vykázalo mírný pokles. Tento mírný pokles lze přičíst především dopadům světové hospodářské krize v uvedeném roce.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
Výrobní kapacita
452 407
453 323
465 984
465 401
Index (2008 = 100)
100
100
103
103
Využití kapacity
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Index (2008 = 100)
100
86
99
98
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Objem prodeje v Unii
(75)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie.
Tabulka 6
Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
315 715
281 281
309 941
304 444
Index (2008 = 100)
100
89
98
96
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(76)
Prodej na trhu Unie se v posuzovaném období snížil o 4 %.
(77)
V roce 2009 klesl prodej o 11 %. Tento pokles je nutno přičíst dopadům světové hospodářské krize. V následujících letech prodej opět rostl a v období přezkumného šetření se přiblížil údajům z roku 2008.
d) Prodej na třetí trhy
(78)
Níže uvedené údaje představují objem prodeje výrobního odvětví Unie na třetí trhy a prokazují prudký nárůst tohoto prodeje v posuzovaném období.
Tabulka 7
Prodej do třetích zemí
2008
2009
2010
OPŠ
Objem (v tis. ks)
26 750
42 105
59 221
57 148
Index (2008 = 100)
100
157
221
214
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
e) Podíl na trhu
(79)
Navzdory poklesu prodeje v Unii se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období zvýšil o 9 % a v období přezkumného šetření dosáhl rozpětí mezi 80 % a 93 %. Zvýšení podílu na trhu Unie bylo výsledkem snižování spotřeby na trhu Unie a nižšího podílu dovozu z ČLR na trhu.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
106
109
109
Zdroj:
Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum, údaje Eurostatu a jiné statistické zdroje, které měla Komise k dispozici.
f) Růst
(80)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 12 %. Objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie klesl o 4 %. Podíl výrobců v Unii na trhu Unie vzrostl o 9 %.
g) Zaměstnanost
(81)
Zaměstnanost v dotyčném odvětví se v posuzovaném období v Unii snížila. Tento pokles souvisel s modernizací a mechanizací výrobního procesu ze strany výrobního odvětví Unie.
Tabulka 9
Zaměstnanost v Unii
2008
2009
2010
OPŠ
Počet zaměstnanců
710
588
561
552
Index (2008 = 100)
100
83
79
78
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
h) Produktivita
(82)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená jako výstup na zaměstnance za rok se v posuzovaném období vyvíjela kladně a v průběhu roku 2010 a v období přezkumného šetření byla stálá.
(83)
Toto zvýšení produktivity souvisí s procesem modernizace, který je popsán v 93. bodě odůvodnění.
Tabulka 10
Produktivita
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (v tis. ks/rok)
495
513
642
642
Index (2008 = 100)
100
104
130
130
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
i) Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(84)
Připomíná se, že kvůli okolnostem popsaným v 19. až 23. bodě odůvodnění nebylo možno provést výpočet dumpingu. Pravděpodobnost obnovení dumpingu však byla zjištěna srovnáním běžné hodnoty stanovené podle průměrných prodejních cen výrobního odvětví Unie a vývozní ceny zjištěné na základě cen při vývozu do třetích zemí.
(85)
Analýza prokazuje, že se v důsledku uložení opatření na dumpingový dovoz výrobní odvětví Unie do značné míry zotavilo a platná opatření se ukázala jako účinná.
6.2 Mikroekonomické prvky
a) Zásoby
(86)
Níže uvedené údaje představují objem zásob na konci každého období.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
43
61
83
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(87)
Šetřením bylo prokázáno, že zásoby výrobního odvětví Unie nejsou vhodným ukazatelem pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie, jelikož stav zásob sezónně kolísá.
b) Mzdy
(88)
V posuzovaném období vzrostla průměrná mzda zaměstnance o 33 %.
Tabulka 12
Mzdy (náklady na zaměstnance)
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
116
133
133
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
c) Prodejní ceny
(89)
Průměrné jednotkové ceny pákových mechanismů v Unii mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostly. Relativní pokles v roce 2010 oproti roku 2009 souvisí s kolísáním cen surovin.
Tabulka 13
Jednotková cena na trhu Unie
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
103
101
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
d) Ziskovost
(90)
Níže uvedená rozpětí ziskovosti byla stanovena vyjádřením finančního výsledku, jehož dosáhlo výrobní odvětví Unie, jako procentního podílu obratu dosaženého na trhu Unie.
Tabulka 14
Ziskovost
2008
2009
2010
OPŠ
Index (2008 = 100)
100
107
105
104
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(91)
Před uložením konečných opatření v roce 2006 bylo výrobní odvětví Unie velmi ztrátové. Od té doby se hospodářská situace odvětví pákových mechanismů v posuzovaném období zlepšila, během období přezkumného šetření však zaostávala za cílovým ziskem ve výši 5 %, jenž byl stanoven v původním šetření.
e) Investice, návratnost investic a peněžní tok
(92)
Tendence v oblasti investic, návratnosti investic a peněžního toku jsou uvedeny v následující tabulce.
Tabulka 15
Investice, návratnost investic a peněžní tok
2008
2009
2010
OPŠ
Investice
Index (2008 = 100)
100
152
41
51
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
100
111
109
108
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
100
291
247
236
Zdroj:
Odpovědi na dotazník.
(93)
Vzhledem k zotavení po uložení opatření v roce 2006 vynaložilo výrobní odvětví značné investice do modernizace a rozšíření výrobních zařízení, zejména v roce 2008 a 2009. Vyšší ziskovost se projevuje rovněž v lepším peněžním toku.
f) Schopnost získat kapitál
(94)
Při šetření nebyly zjištěny žádné zvláštní problémy, pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál.
6.3 Závěr ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie
(95)
Na základě výše uvedené analýzy se hospodářská situace výrobního odvětví Unie zlepšila a po uložení opatření v roce 2006 prokázalo výrobní odvětví svou životaschopnost. Vzhledem ke skutečnosti, že k výše zmíněnému pozitivnímu vývoji došlo až po uložení opatření, klesající zaměstnanosti a ziskovosti, která dosud zaostává za cílovou výší, se však usuzuje, že hospodářská situace výrobního odvětví je i nadále nejistá a zranitelná. Lze proto vyvodit závěr, že z důkazů vyplývá, že odstranění újmy je zcela nebo částečně zapříčiněno existencí opatření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(96)
Od uložení platných opatření se situace výrobního odvětví Unie značně zlepšila. Zjištění této analýzy však prokazují, že situace výrobního odvětví Unie je dosud nejistá a zranitelná.
(97)
Za této situace je vhodné provést analýzu pravděpodobnosti obnovení podstatné újmy za účelem přezkoumání, zda by v případě zrušení opatření předpokládaný vývoj z hlediska objemů a cen dovozu pocházejícího z ČLR současnou situaci zhoršil, jak je podrobně popsáno v 98. až 106. bodě odůvodnění.
(98)
Ve světě existují dva hlavní výrobci pákových mechanismů - ČLR a Unie. Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy, za ní následuje Jižní Amerika a Rusko. V ostatních zemích, jako je Indie, existují malí výrobci, ti se však soustředí na své domácí trhy. USA a Kanada používají jiné systémy archivace.
(99)
Připomíná se, že v ČLR existuje značná volná kapacita a že by výrobu pákových mechanismů v ČLR bylo možno snadno zvýšit, jak bylo objasněno v 45. až 48. bodě odůvodnění.
(100)
Připomíná se rovněž, že volná kapacita, která existuje v ČLR, odpovídá přibližně spotřebě v Unii (viz 45. bod odůvodnění).
(101)
Bylo také zjištěno, že by případný vyšší objem výroby pákových mechanismů v ČLR byl pravděpodobně vyvezen do Unie, pokud by byla opatření zrušena (viz 53. bod odůvodnění). To se zakládá na skutečnosti, že trh Unie je celosvětově největším trhem pro pákové mechanismy s poměrně stálou spotřebou, a na skutečnosti, že převládající ceny na trhu Unie jsou celkově vyšší než na ostatních vývozních trzích (viz 52. bod odůvodnění). Je třeba vzít v úvahu rovněž skutečnost, že kromě Unie a ČLR neexistují žádné jiné významné vyvážející země, které by vyráběly pákové mechanismy.
(102)
Jak je zmíněno v 41. bodě odůvodnění, výrobní kapacitu v ČLR lze snadno zvýšit pouhým zajištěním dodatečných pracovních sil. Vývoz z ČLR by byl proto schopen pokrýt případné zvýšení spotřeby v Unii. Vzhledem k potenciálně nízké ceně čínského dovozu, jak prokazuje srovnání s cenami na trzích třetích zemí, a zjevně neomezené schopnosti dodávat za nízké ceny by v případě zrušení opatření nebylo výrobní odvětví Unie s velkou pravděpodobností s to využít případnou vyšší poptávku, což by mělo za následek významný úbytek podílu na trhu.
(103)
Na tomto základě je nutno očekávat, že případné budoucí významné zvýšení dovozu pákových mechanismů z ČLR do Unie bude mít vážné nepříznivé důsledky pro situaci výrobního odvětví Unie. Jak bylo zmíněno výše, v případě zrušení opatření by byl objem dovozu pákových mechanismů z ČLR podle očekávání značný. Tento dovoz by se vší pravděpodobností vyvíjel na trhu Unie značný cenový tlak, a tudíž i tlak na výrobní odvětví Unie, jak naznačují údaje o výši cen na trzích třetích zemí. Podle dostupných údajů se odhaduje, že stávající čínské ceny jsou přibližně o 20 % nižší než ceny v Unii, jak je popsáno v 69. bodě odůvodnění, což v případě zrušení opatření naznačuje velkou pravděpodobnost čínského dovozu za ceny, které jsou podstatně nižší než ceny v Unii.
(104)
Přitažlivost trhu Unie pro čínské vývozce dokazují rovněž pokusy o nesprávné zařazení s cílem vyhnout se uloženým antidumpingovým opatřením (viz 55. bod odůvodnění).
(105)
Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že by skončení platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR vedlo k prudkému nárůstu objemu dovozu do Unie za velmi nízké ceny, které by velmi pravděpodobně byly podstatně nižší než prodejní ceny Unie. To by způsobilo podstatnou újmu a zmařilo investice a úsilí o zotavení, které výrobní odvětví vynaložilo v minulých letech.
(106)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že by zrušení platných opatření uložených na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(108)
Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
(109)
V původním šetření se mělo za to, že přijetí opatření není v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena.
(110)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěru ohledně pravděpodobného obnovení dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(111)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnost výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, jelikož by pomohlo zamezit tomu, aby bylo výrobní odvětví Unie vytlačeno z trhu značnými objemy dovozu z ČLR.
(112)
Je jednoznačně pravděpodobné, že by u značných objemů došlo k obnovení dumpingu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nebylo s to čelit. Výrobní odvětví Unie by proto mělo ze zachování stávajících antidumpingových opatření i nadále prospěch.
(113)
Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření uložených ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(114)
Jak bylo uvedeno výše, žádný ze zjištěných dovozců, kteří nejsou ve spojení, neposkytl odpovědi na dotazník. Dovozci pákových mechanismů jsou obvykle rovněž uživateli dotčeného výrobku, jelikož jej používají k výrobě pákových pořadačů.
(115)
V průběhu šetření se přihlásilo několik uživatelů, tj. výrobců pákových pořadačů. Pouze jeden uživatel poskytl odpověď na dotazník, kterou bylo vzhledem ke kvalitě poskytnutých údajů možné ověřit během inspekce na místě pouze do jisté míry.
(116)
Uživatel, u něhož se uskutečnila inspekce, uvedl, že by antidumpingová opatření měla být uložena rovněž na dovoz pákových pořadačů z ČLR. Tato tvrzení však nebyla doložena příslušnými důkazy.
(117)
Dva uživatelé vyslovili námitky proti zachování opatření. Jejich tvrzení však nebyla odůvodněna.
(118)
Analýza na druhou stranu rovněž prokázala, že pokud by se v důsledku zrušení opatření Číňané stali jedinými dodavateli pákových mechanismů, bylo by ohroženo rovněž postavení výrobců pákových pořadačů, jelikož na světovém trhu s pákovými mechanismy by neexistovala žádná hospodářská soutěž. Usuzovalo se proto, že stávající opatření přispějí k zachování rozmanitosti dodávek a hospodářské soutěže na světovém trhu s pákovými mechanismy, což je i v zájmu uživatelů.
(119)
Další tři uživatelé, kteří používají pouze pákové mechanismy vyrobené v Unii, byli neutrální a jeden z nich podpořil zachování opatření.
(120)
Jelikož náklady na pákový mechanismus představují pouze minimální procentní podíl maloobchodní ceny pákových pořadačů, nemají opatření prakticky žádný, ne-li vůbec žádný, dopad na cenu konečného výrobku (pákových pořadačů), a tudíž ani žádný dopad na konečné spotřebitele.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(121)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(122)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Tato podání a připomínky byly analyzovány, nevedly však ke změně nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o zachování antidumpingových opatření.
(123)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření vztahující se na dovoz pákových mechanismů pocházejících z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pákových mechanismů používaných pro archivaci listů papíru a jiných dokumentů v pořadačích nebo deskách, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kód TARIC 8305100050), pocházejících z Čínské lidové republiky. Tyto pákové mechanismy sestávají z masivních kovových prvků ve tvaru oblouku (obvykle dvou) upevněných na zadní desce a mají nejméně jedno zařízení na otevírání, které umožňuje vkládání a zařazení listů papíru nebo jiných dokumentů.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu výrobků popsaných v odstavci 1 a vyráběných níže uvedenými společnostmi s dodáním na hranice Unie před proclením se stanoví takto:
Výrobce
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Čína
27,1 %
A729
Všechny ostatní společnosti
47,4 %
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. srpna 2012.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 796/2012
z dne 30. avgusta 2012
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(4) ter člena 11(2), (5) in (6) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija („Komisija“),
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Z Uredbo (ES) št. 1136/2006 (2) („prvotna uredba“) je Svet uvedel dokončno protidampinško dajatev v višini 27,1 % in 47,4 % za uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).
2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(2)
Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti (3) veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov 26. aprila 2011 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložilo združenje LAMMA (združenje proizvajalcev vzvodnih mehanizmov) v imenu treh proizvajalcev Unije („vložnik“), ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 50 % proizvodnje vzvodnih mehanizmov v Uniji.
(3)
Zahtevek je vseboval dovolj dokazov, da bi iztek ukrepov, uvedenih na uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz LRK, verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode industriji Unije.
3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(4)
Komisija je po posvetu s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je zato 23. julija 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (4) („obvestilo o začetku“), napovedala pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
4. Preiskava
4.1 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
(5)
Preiskava v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga je zajela obdobje od 1. julija 2010 do 30. junija 2011 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2008 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom („obravnavano obdobje“).
4.2 Strani, ki jih preiskava zadeva
(6)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike v zadevni državi, nepovezane uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, ter predstavnike zadevne države.
(7)
Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(8)
Zaradi očitnega velikega števila proizvajalcev izvoznikov iz LRK, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.
(9)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, so bili proizvajalci izvozniki iz LRK in nepovezani uvozniki pozvani, da se v 15 dneh od začetka pregleda javijo Komisiji in ji predložijo informacije, zahtevane v obvestilu o začetku. Ker se Komisiji ni javil noben proizvajalec izvoznik iz LRK in tudi ni predložil zahtevanih informacij iz obvestila o začetku in ker se je javil samo en nepovezani uvoznik, ki pa Komisiji ni predložil informacij, zahtevanih v obvestilu o začetku, se je štelo, da vzorčenje v nobenem primeru ni potrebno.
(10)
Komisija je v obvestilu o začetku najavila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Ta vzorec je zajemal dve podjetji od šestih proizvajalcev Unije, znanih pred začetkom preiskave, ki sta bili izbrani na podlagi obsega prodaje in proizvodnje zadevnega izdelka v letu 2010 ter geografske lokacije v Uniji. Vzorec je predstavljal več kot 50 % vse ocenjene proizvodnje Unije in prodaje v OPP. Zainteresirane strani so bile pozvane, da pregledajo dokumentacijo in v 15 dneh od datuma objave obvestila o začetku predložijo pripombe o ustreznosti te izbire. Nobena zainteresirana stran ni nasprotovala predlaganemu vzorcu.
(11)
Komisija je poslala vprašalnike dvema vzorčenima proizvajalcema Unije, uvozniku, ki se ji je javil, in vsem uporabnikom, za katere je bilo znano, da jih to zadeva.
(12)
Izpolnjene vprašalnike sta poslala oba vzorčena proizvajalca Unije in dva uporabnika. Nepovezani uvoznik iz uvodne izjave 9, ki se je javil Komisiji, ni niti odgovoril na vprašanja o vzorčenju niti ni izpolnil vprašalnika.
(13)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:
(a)
proizvajalcev Unije:
-
Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Italija,
-
NIKO, kovinarsko podjetje, d.d., Železniki, Slovenija;
(b)
uporabnika:
-
HIT OFFICE s.r.o. Teplice, Češka.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(14)
Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je enak izdelku iz prvotne uredbe, in sicer so to vzvodni mehanizmi, ki se običajno uporabljajo za arhiviranje listov in drugih dokumentov v fasciklih ter mapah z nepovezanimi listi, ki so trenutno uvrščeni pod oznako KN ex 8305 10 00 (oznaka TARIC 8305100050) („zadevni izdelek“), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Ti vzvodni mehanizmi so sestavljeni iz (običajno dveh) čvrstih upognjenih kovinskih delov, ki sta pritrjena na hrbtišče in imata najmanj eno vzvodno ročico, ki omogoča vstavljanje in odlaganje listov in drugih dokumentov. Obročni mehanizmi za vezavo, uvrščeni pod isto oznako KN, za namen te preiskave niso vključeni v zadevni izdelek.
(15)
V sedanji preiskavi v zvezi s pregledom je bilo tako kot v prvotni preiskavi potrjeno, da imata zadevni izdelek in izdelek, ki ga v Uniji proizvajajo proizvajalci Unije, enake osnovne tehnične in fizikalne lastnosti ter enake uporabe. Zato se ta izdelka štejeta za podobna izdelka v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE DAMPINGA
(16)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali obstaja verjetnost, da bi iztek veljavnih ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga.
1. Uvodne opombe
(17)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, noben od znanih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, s katerimi je Komisija stopila v stik ob začetku postopka, ni sodeloval v preiskavi. Kitajski organi so bili o tem obveščeni, kot tudi o možni uporabi člena 18(1) osnovne uredbe, dana pa jim je bila tudi možnost, da predložijo svoje pripombe. V zvezi s tem ni bila prejeta nobena pripomba.
(18)
Iz tega razloga in v skladu s členom 18(1) osnovne uredbe so ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga, navedene v nadaljevanju, morale temeljiti na razpoložljivih dejstvih, zlasti na javno dostopnih informacijah, kot so uradne spletne strani podjetij in spletni iskalniki za iskanje izdelkov, informacije iz zahtevka za pregled in informacije, pridobljene od sodelujočih strank med preiskavo v zvezi s pregledom (tj. vložnikov in vzorčenih proizvajalcev Unije).
2. Damping uvoza v OPP
(19)
Za določitev normalne vrednosti se je obvestilo o začetku sklicevalo na uporabo primerljive države.
(20)
V zvezi z izvozno ceno zaradi pomanjkanja sodelovanja obeh proizvajalcev izvoznikov iz LRK in nepovezanih uvoznikov v Uniji Komisija ni mogla določiti izvoznih količin ali cen na podlagi transakcij. Komisija je v zvezi s tem proučila druge načine določanja izvozne cene.
(21)
Prvič, proučila je, ali bi lahko kot drug način za določitev izvoznih cen uporabila podatke Eurostata, z navzkrižnim preverjanjem drugih razpoložljivih podatkov. To je obveljalo za neprimerno, ker je eden od virov obsegal tudi uvoz drugih izdelkov in ne le zadevnega izdelka, drugi viri pa niso omogočali primerjave izvoznih cen s cenami industrije Unije za vsak posamezni tip.
(22)
Drugič, Komisija je proučila uporabo izvoznih cen, vsebovanih v zahtevku za pregled. Treba je opozoriti, da je bila ta metodologija uporabljena v prvotni preiskavi in da omogoča primerjavo za vsak posamezni tip. Vendar so se računi, ki jih je vseboval zahtevek za pregled, nanašali na izvozne cene v druge tretje države.
(23)
Zato na podlagi izvoznih cen za Unijo ni bilo mogoče izračunati dampinga in ni bilo mogoče sprejeti pozitivne ugotovitve v zvezi z obstojem dampinga. Preiskava je bila zato osredotočena na verjetnost ponovitve dampinga.
3. Verjetnost ponovitve dampinga
(24)
V preiskavi verjetnosti ponovitve dampinga so bili analizirani naslednji dejavniki: razmerje med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami za tretje države; proizvodna zmogljivost, proizvodnja in prosta zmogljivost v LRK; ter privlačnost trga Unije v zvezi z uvozom iz LRK.
3.1 Razmerje med normalno vrednostjo in izvoznimi cenami pri izvozu v tretje države
(25)
Zaradi pomanjkanja sodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz LRK je bila normalna vrednost primerjana z izvoznimi cenami iz LRK v skladu s členom 2(7) osnovne uredbe.
3.1.1 Podlaga za določitev normalne vrednosti
(26)
Glede na to, da je gospodarstvo LRK v tranziciji, je bilo treba v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe določiti normalno vrednost na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) ali cene, ki velja pri izvozu iz primerljive države v druge države, vključno z Unijo, kadar to ni mogoče, pa na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podobni izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička.
(27)
Zahtevek za pregled, ki ga je vložila industrija Unije, je navajal več proizvajalcev v državah s tržnim gospodarstvom, ki niso iz Unije (tj. v Indiji, Iranu in na Tajskem). Po začetku postopka je Komisija ustrezno vzpostavila stik s temi proizvajalci, pa tudi z drugimi možnimi proizvajalci v teh državah, ki jih je uspela opredeliti s pomočjo javno dostopnih virov.
(28)
V obvestilu o začetku je bilo navedeno, da v primeru, da proizvajalci iz držav s tržnim gospodarstvom, ki niso države Unije, ne sodelujejo, Komisija predvidi uporabo cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji, kot podlago za določitev normalne vrednosti. Cene, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji, so bile uporabljene kot podlaga za določitev normalne vrednosti že v prvotni preiskavi.
(29)
Nobena zainteresirana stran ni predložila pripomb v zvezi z ustreznostjo zgoraj navedene podlage za določitev normalne vrednosti.
(30)
Nobeden od proizvajalcev v državah s tržnim gospodarstvom, ki niso članice Unije, s katerimi je Komisija vzpostavila stik, se ni odločil za sodelovanje v sedanjem pregledu.
(31)
Glede na zgoraj navedeno Komisija ni imela druge možnosti kot uporabiti cene, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji, kot podlago za določitev normalne vrednosti.
3.1.2 Normalna vrednost
(32)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe in kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 26 do 31, je bila normalna vrednost določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo v Uniji za podoben izdelek, za katerega je bilo ugotovljeno, da se prodaja v okviru običajnega poteka trgovine.
(33)
Posledično je bila normalna vrednost določena kot tehtana povprečna domača prodajna cena za nepovezane stranke vzorčenih proizvajalcev Unije.
(34)
Najprej je bilo ugotovljeno, ali je bila domača prodaja podobnega izdelka neodvisnim strankam vzorčenih proizvajalcev Unije reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe, tj. ali je celoten obseg take prodaje predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega prodaje zadevnega izdelka, izvoženega v Unijo. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz LRK je bilo treba informacije v zvezi s celotnim obsegom prodaje zadevnega izdelka, izvoženega v Unijo, določiti v skladu s podatki, ki so bili na voljo. Kot je navedeno v uvodni izjavi 21, so podatki Eurostata in drugi statistični podatki veljali za neprimerne za ugotovitev nadaljevanja dampinga, vendar se lahko uporabijo za navedbo ravni uvoza (potrebno za celoten obseg izvoza iz LRK) v Unijo. Na tej podlagi se je domača prodaja vzorčenih proizvajalcev Unije štela za na splošno dovolj reprezentativno v OPP. Zaradi pomanjkanja sodelovanja izvoznikov iz LRK ni bilo mogoče analizirati reprezentativnosti za vsak posamezni tip.
(35)
Komisija je nato proučila, ali se domača prodaja vsakega vzorčenega proizvajalca Unije lahko šteje kot prodaja v običajnem poteku trgovine, tj., ali so bile za vsakega vzorčenega proizvajalca Unije povprečne prodajne cene enake ali višje od povprečnih stroškov proizvodnje in torej dobičkonosne.
(36)
Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je prodaja proizvajalcev Unije v povprečju dobičkonosna, normalna vrednost pa je bila posledično določena na podlagi tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije.
3.1.3 Izvozna cena
(37)
Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov so se za najprimernejšo podlago izkazale informacije o izvoznih cenah iz LRK v tretje države, vsebovane v zahtevku za pregled.
3.1.4 Primerjava
(38)
Narejena je bila primerjava med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno na podlagi franko tovarna. Ta primerjava je pokazala, da so bile izvozne cene za tretje države v zahtevku za pregled bistveno nižje od normalne vrednosti (več kot 30 %). To kaže na to, da bodo cene za Unijo v primeru razveljavitve ukrepov zelo verjetno dampinške.
3.2 Proizvodna zmogljivost proizvajalcev izvoznikov
(39)
Ker proizvajalci izvozniki niso sodelovali, naslednji zaključki temeljijo predvsem na informacijah iz zahtevka za pregled, ki so bile, kadar je bilo to mogoče, navzkrižno preverjene z javno razpoložljivimi informacijami.
(40)
Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da je zmogljivost proizvodnje vzvodnih mehanizmov LRK ocenjena na najmanj 600 do 700 milijonov kosov, kar temelji na informacijah, ki jih je zagotovila industrija Unije.
(41)
Poleg tega informacije, pridobljene med preiskavo, kažejo, da je mogoče v primeru povečanega povpraševanja proizvodno zmogljivost v LRK za vzvodne mehanizme zlahka povečati, med drugim z zaposlitvijo dodatne delovne sile in omejenimi naložbami v opremo.
(42)
Nobena zainteresirana stran ni predložila drugih pripomb in/ali informacij v zvezi s proizvodno zmogljivostjo v LRK.
(43)
Na tej podlagi je proizvodna zmogljivost v LRK za okoli 170-350 % večja od porabe Unije in znatno večja od proizvodnje Unije.
3.3 Proizvodnja in proste zmogljivosti proizvajalcev izvoznikov iz LRK
(44)
Ker proizvajalci izvozniki niso sodelovali, informacije v zvezi z dejansko proizvodnjo in prostimi zmogljivostmi temeljijo predvsem na informacijah iz zahtevka za pregled, ki so bile, kadar je bilo to mogoče, navzkrižno preverjene z javno razpoložljivimi informacijami.
(45)
V zahtevku za pregled je bila proizvodnja vzvodnih mehanizmov ocenjena na 200-400 milijonov kosov, proste zmogljivosti pa na 200-500 milijonov kosov. Te proste zmogljivosti približno ustrezajo potrošnji Unije.
(46)
Po navzkrižnem preverjanju z javno dostopnimi viri, kadar je bilo to mogoče, je bilo ugotovljeno, da so predložene ocene smiselne.
(47)
V zvezi s prostimi zmogljivostmi, kot je navedeno v uvodni izjavi 41, informacije, pridobljene med preiskavo, kažejo, da je mogoče v primeru povečanega povpraševanja proizvodno zmogljivost v LRK za vzvodne mehanizme zlahka povečati, med drugim z zaposlitvijo dodatne delovne sile in z omejenimi naložbami v opremo.
(48)
Na podlagi zgoraj navedenega je mogoče razumno sklepati, da so v LRK precejšnje proste zmogljivosti. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 49 do 55, obstaja velika verjetnost, da bi bile te proste zmogljivosti v primeru razveljavitve ukrepov usmerjene na trg Unije.
3.4 Privlačnost trga Unije
(49)
Informacije, zbrane med sedanjim pregledom, kažejo, da bi bil trg Unije v primeru razveljavitve ukrepov privlačen trg za uvoz vzvodnih mehanizmov iz LRK. Treba je opozoriti, da je bila pred uvedbo veljavnih ukrepov potrošnja v Uniji precejšnja in je dosegala skoraj 400 milijonov kosov. Hkrati je uvoz iz LRK znašal več kot 200 milijonov kosov, kar je pomenilo več kot polovico celotne potrošnje Unije.
(50)
Preiskava je pokazala, da je povpraševanje po vzvodnih mehanizmih v Uniji ostalo veliko. Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju le nekoliko zmanjšala, kot je navedeno v uvodnih izjavah 63 do 64 in 98, trg Unije pa ostaja največji trg za vzvodne mehanizme na svetu, saj predstavlja več kot 50 % svetovnega trga.
(51)
Poleg tega obstaja za vzvodne mehanizme le še nekaj trgov, ki pa verjetno ne bi zadostovali za presežne kitajske zmogljivosti.
(52)
Kot je ugotovljeno v uvodni izjavi 38, primerjava izvoznih cen uvoza iz LRK v tretje države s cenami na trgu Unije kaže, da bi bil trg Unije v primeru razveljavitve ukrepov privlačen za takšen uvoz po nizkih cenah. To je tudi posledica dejstva, da so prevladujoče cene na trgu Unije na splošno višje kot na drugih izvoznih trgih.
(53)
Ob upoštevanju zgornjih premislekov bi bilo v primeru razveljavitve ukrepov zelo verjetno, da bi bil uvoz iz LRK usmerjen na trg Unije.
(54)
Javno razpoložljive informacije v zvezi s proizvajalci v LRK kažejo, da ta podjetja svoje izdelke večinoma oziroma izključno izvažajo.
(55)
Nenazadnje bi bilo treba upoštevati, da je bilo od uvedbe dokončnih ukrepov ugotovljenih več primerov napačne razvrstitve uvoza vzvodnih mehanizmov, pri čemer so bile velike količine ločenih vzvodnih mehanizmov in platnic prijavljene kot popolni vzvodni mehanizmi za fascikle. Zaradi tega za ta uvoz niso bile plačane dajatve. Zaradi te napačne razvrstitve je odbor za carinski zakonik (novembra 2010) v izjavi pojasnil, da je treba vzvodne mehanizme, uvožene v takšnih okoliščinah, prijaviti ločeno. Prezgodaj je še, da bi lahko ugotovili, ali je ta izjava imela zahtevani učinek, in Komisija namerava te razmere pozorno spremljati. Vendar praksa predstavlja dodaten dokaz, da je trg Unije kljub ukrepom še vedno privlačen za proizvajalce izvoznike iz LRK.
3.5 Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga
(56)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 38, primerjava izvoznih cen za druge tretje države, ki jih vsebuje zahtevek za pregled, s ceno na trgu Unije kaže na veliko verjetnost ponovitve dampinga.
(57)
Ob upoštevanju precejšnje razpoložljive proizvodne zmogljivosti v LRK, zmožnosti kitajskih proizvajalcev, da hitro povečajo obseg proizvodnje in izdelke usmerijo v izvoz, verjetnih nizkih cen takšnega izvoza in privlačnosti trga Unije za tak izvoz je mogoče razumno domnevati, da bi razveljavitev ukrepov povzročila povečanje izvoza vzvodnih mehanizmov iz LRK v Unijo po dampinških stopnjah.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
(58)
V OPP je vzvodne mehanizme v Uniji proizvajalo šest znanih proizvajalcev, od katerih so bili trije vložniki v obravnavanem primeru. V času te preiskave se ni javilo nobeno drugo podjetje v vlogi proizvajalca Unije. Zato se šteje, da teh šest proizvajalcev predstavlja industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe („industrija Unije“).
E. POLOŽAJ NA TRGU UNIJE
1. Uvodna opomba
(59)
Za analizo škode so bili podatki pridobljeni iz statističnih podatkov Eurostata in drugih statističnih virov, ki so na voljo Komisiji, iz zahtevka za pregled, odgovorov na vprašalnik in informacij, zbranih med preveritvenimi obiski.
(60)
Makroekonomski kazalniki, in sicer proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, prodaja v Uniji in na trgih tretjih držav, tržni delež, rast, zaposlovanje in produktivnost, višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga, temeljijo na podatkih, ki jih je predložila industrija Unije. V tem okviru so bili odgovori na vprašalnik, pridobljeni od dveh vzorčenih proizvajalcev Unije, dopolnjeni s podatki, ki so jih predložili drugi proizvajalci Unije.
(61)
Mikroekonomski kazalniki, in sicer zaloge, plače, prodajne cene, donosnost, naložbe, donosnost naložb, denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala, se nanašajo na podatke, ki sta jih posredovala dva vzorčena proizvajalca Unije. Ker vzorčena podjetja predstavljajo več kot 50 % celotne ocenjene proizvodnje Unije in prodaje, se je štelo, da za namene tega pregleda vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo industrijo Unije. Podatke, ki se nanašajo na dve vzorčeni podjetji, je mogoče predstaviti samo v obliki indeksov, da se ohrani zaupnost poslovno občutljivih podatkov v skladu s členom 19 osnovne uredbe.
(62)
Zaradi pomanjkanja sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov in nepovezanih uvoznikov razvoj uvozne cene in nelojalnega nižanja prodajnih cen temelji na drugih virih, kot so zahtevek za pregled, podatki Eurostata in drugi zaupni statistični podatki, ki so na voljo Komisiji, pa tudi na informacijah, zbranih med preveritvenimi obiski. Podatki o uvozu so temeljili na zahtevku za pregled, ki je temeljil na podatkih Eurostata. Glede na to, da so ti podatki obsegali tudi uvoz drugih izdelkov in ne le zadevnega izdelka, so bili navzkrižno preverjeni in ustrezno prilagojeni drugim zaupnim statističnim virom, ki so bili na voljo Komisiji. Zato so nekatere spodaj navedene vrednosti indeksirane ali pa so navedene v razponu, da se zaščiti zaupnost statističnih podatkov.
2. Potrošnja na trgu Unije
(63)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije in uvoza. Ugotovljeno je bilo, da je bila potrošnja v OPP v razponu med 200 in 350 milijoni kosov.
(64)
V obravnavanem obdobju se je potrošnja vzvodnih mehanizmov v Uniji zmanjšala za 12 %. To je delno mogoče pripisati gospodarski krizi in tudi spreminjajočim se vzorcem potrošnje (npr. spodbujanje zelene pisarne in elektronskega vlaganja, splošno zmanjšanje števila administrativnih delovnih mest).
Preglednica 1
Potrošnja
2008
2009
2010
OPP
Obseg
Indeks (2008 = 100)
100
84
90
88
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled, Eurostat in drugi viri statističnih podatkov, ki so bili na voljo Komisiji.
3. Obseg in tržni delež uvoza iz LRK
(65)
Kot je opisano v preglednici 2, se je tržni delež v obravnavanem obdobju zmanjšal za 54 %.
(66)
Od uvedbe protidampinških dajatev leta 2006 se je uvoz iz Kitajske znatno zmanjšal, in sicer z 51-odstotnega tržnega deleža v OP prvotne preiskave na 7- do 15-odstotni delež v OPP. Obseg uvoza iz LRK je v obravnavanem obdobju ostal nizek zaradi veljavnih protidampinških ukrepov. Vendar je bil kitajski uvoz še naprej glavni vir (med 85 in 95 % v OPP) celotnega uvoza v Unijo, zaradi omejenega izvoza vzvodnih mehanizmov iz drugih tretjih držav. V obravnavanem obdobju se je uvoz zmanjšal za 59 %.
Preglednica 2
Uvoz iz LRK
2008
2009
2010
OPP
Obseg uvoza Indeks (2008 = 100)
100
56
44
41
Tržni delež uvoza Indeks (2008 = 100)
100
66
48
46
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled, Eurostat in drugi viri statističnih podatkov, ki so bili na voljo Komisiji.
4. Gibanje cen uvoza iz LRK in nelojalno nižanje prodajnih cen
4.1 Gibanje cen
(67)
Zaradi pomanjkanja sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov in pomanjkanja drugih virov ni bilo mogoče določiti natančne uvozne cene. Temu je tako, ker, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 21, so statistični podatki veljali za neprimerne, ker je eden od virov obsegal tudi uvoz drugih izdelkov in ne le zadevnega izdelka, drugi viri pa niso omogočali primerjave izvoznih cen s cenami industrije Unije za vsak posamezni tip.
(68)
Kljub temu pa se šteje, da so bili drugi zaupni statistični viri, ki so bili na voljo Komisiji, primerni za določitev splošnega gibanja cen uvoza iz LRK. Gibanje uvoznih cen kaže na povečanje cen v obravnavanem obdobju.
Preglednica 3
Cene uvoza zadevnega izdelka
2008
2009
2010
OPP
LRK
Indeks
100
102
118
118
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled, Eurostat in drugi viri statističnih podatkov, ki so bili na voljo Komisiji.
4.2 Nelojalno nižanje prodajnih cen
(69)
Zaradi pomanjkanja sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov in pomanjkanja drugih virov je izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 37, temeljil na izvoznih cenah za tretje države, vsebovanih v zahtevku za pregled. Okvirno določena stopnja nelojalnega nižanja cen je približno 20 %.
5. Obseg in tržni delež uvoza iz drugih tretjih držav
(70)
Glavni proizvajalci vzvodnih mehanizmov na svetu se nahajajo v Uniji in LRK. Uvoz iz drugih tretjih držav, kot je Indija, je zanemarljiv, manjši od 1 %.
6. Gospodarske razmere industrije Unije
(71)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalce, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
6.1 Makroekonomski dejavniki
(a) Proizvodnja
(72)
Obseg proizvodnje v Uniji je v obravnavanem obdobju ostal enak, z izjemo leta 2009. Zmanjšano proizvodnjo v letu 2009, ki je bila v določeni meri posledica svetovne gospodarske krize, je v letu 2010 nadomestilo povečanje proizvodnje.
(73)
Kljub padajočemu trendu prodaje v Uniji, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 75 do 77, so proizvajalci Unije v obravnavanem obdobju uspeli ohraniti ravni proizvodnje, saj so uspeli povečati izvoz na trge tretjih držav, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 78.
Preglednica 4
Celotna proizvodnja Unije
2008
2009
2010
OPP
Obseg (v tisoč kosih)
Proizvodnja
351 480
301 661
360 007
354 646
Indeks (2008 = 100)
100
86
102
101
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki.
(b) Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(74)
Proizvodna zmogljivost se je rahlo povečala zaradi naložb v dodatne zmogljivosti in posodobitev, ki so jih proizvajalci Unije izvedli v obravnavanem obdobju. Izkoriščenost zmogljivosti je ostala precej stabilna, z rahlim upadom leta 2009. Ta rahel upad pa je v prvi vrsti mogoče pripisati učinkom svetovne gospodarske krize v zadevnem letu.
Preglednica 5
Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2008
2009
2010
OPP
Obseg (v tisoč kosih)
Proizvodna zmogljivost
452 407
453 323
465 984
465 401
Indeks (2008 = 100)
100
100
103
103
Izkoriščenost zmogljivosti
77,7 %
66,5 %
77,3 %
76,2 %
Indeks (2008 = 100)
100
86
99
98
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki.
(c) Obseg prodaje v Uniji
(75)
Spodnje številke prikazujejo prodajo industrije Unije neodvisnim strankam na trgu Unije.
Preglednica 6
Prodaja nepovezanim strankam
2008
2009
2010
OPP
Obseg (v tisoč kosih)
315 715
281 281
309 941
304 444
Indeks (2008 = 100)
100
89
98
96
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki.
(76)
V obravnavanem obdobju se je prodaja v Uniji zmanjšala za 4 %.
(77)
Leta 2009 se je prodaja zmanjšala za 11 %. Ta upad je treba pripisati učinkom svetovne gospodarske krize. V naslednjih letih se je prodaja povečala in se v OPP približala obsegu iz leta 2008.
(d) Prodaja na trge tretjih držav
(78)
Spodnje številke predstavljajo obseg prodaje industrije Unije na trge tretjih držav in kažejo na močno povečanje prodaje v obravnavanem obdobju.
Preglednica 7
Prodaja v tretje države
2008
2009
2010
OPP
Obseg (v tisoč kosih)
26 750
42 105
59 221
57 148
Indeks (2008 = 100)
100
157
221
214
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki.
(e) Tržni delež
(79)
Kljub zmanjšanju prodaje v Uniji se je tržni delež industrije Unije v obravnavanem obdobju zvišal za 9 % in v OPP dosegal med 80 % in 93 %. Povečanje tržnega deleža Unije je bilo posledica zmanjšanja potrošnje v Uniji in tudi manjšega tržnega deleža uvoza iz LRK.
Preglednica 8
Tržni delež Unije
2008
2009
2010
OPP
Indeks (2008 = 100)
100
106
109
109
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki, zahtevek za pregled, Eurostat in drugi viri statističnih podatkov, ki so bili na voljo Komisiji.
(f) Rast
(80)
Potrošnja Unije se je med letom 2008 in OPP zmanjšala za 12 %. Obseg prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije se je zmanjšal za 4 %. Tržni delež proizvajalcev Unije se je povečal za 9 %.
(g) Zaposlovanje
(81)
Zaposlovanje v sektorju se je v Uniji v obravnavanem obdobju zmanjšalo. To zmanjšanje je povezano s posodobitvijo in mehanizacijo proizvodnega procesa v industriji Unije.
Preglednica 9
Zaposlovanje v Uniji
2008
2009
2010
OPP
Število zaposlenih oseb
710
588
561
552
Indeks (2008 = 100)
100
83
79
78
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki.
(h) Produktivnost
(82)
Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju razvijala pozitivno ter v letu 2010 in v OPP ostala stabilna.
(83)
To povečanje produktivnosti je bilo povezano z izvedenim postopkom posodobitve, kar je opisano v uvodni izjavi 93.
Preglednica 10
Produktivnost
2008
2009
2010
OPP
Produktivnost (v tisoč kosih/leto)
495
513
642
642
Indeks (2008 = 100)
100
104
130
130
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki.
(i) Višina dejanske stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga
(84)
Opozoriti je treba, da zaradi okoliščin, opisanih v uvodnih izjavah 19 do 23, dampinga ni bilo mogoče izračunati. Vendar je bila verjetnost ponovitve dampinga določena na podlagi primerjave med normalno vrednostjo, ugotovljeno na podlagi povprečne prodajne cene industrije Unije, in izvozno ceno, določeno na podlagi cen za tretje države.
(85)
Analiza kaže, da si je industrija Unije v veliki meri opomogla zaradi uvedbe ukrepov proti dampinškemu uvozu, veljavni ukrepi pa so se izkazali za učinkovite.
6.2 Mikroekonomski dejavniki
(a) Zaloge
(86)
Spodnje številke predstavljajo obseg zalog ob koncu vsakega obdobja.
Preglednica 11
Končne zaloge
2008
2009
2010
OPP
Indeks (2008 = 100)
100
43
61
83
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki.
(87)
Preiskava je pokazala, da zaloge industrije Unije niso bile pomemben kazalnik za oceno gospodarskih razmer v industriji Unije, ker raven zalog niha glede na sezono.
(b) Plače
(88)
V obravnavanem obdobju se je povprečna plača na zaposlenega povečala za 33 %.
Preglednica 12
Plače (stroški na zaposlenega)
2008
2009
2010
OPP
Indeks (2008 = 100)
100
116
133
133
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki.
(c) Prodajne cene
(89)
Povprečne cene na enoto vzvodnih mehanizmov v Uniji so se med letom 2008 in OPP rahlo zvišale. Relativno znižanje v letu 2010 v primerjavi z letom 2009 je povezano z nihanjem cen surovin.
Preglednica 13
Cena na enoto na trgu Unije
2008
2009
2010
OPP
Indeks (2008 = 100)
100
103
101
104
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki.
(d) Dobičkonosnost
(90)
Spodaj prikazane stopnje dobičkonosnosti izražajo finančni rezultat, ki ga je dosegla industrija Unije, kot odstotek prometa, doseženega na trgu Unije.
Preglednica 14
Dobičkonosnost
2008
2009
2010
OPP
Indeks (2008 = 100)
100
107
105
104
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki.
(91)
Pred uvedbo dokončnih ukrepov v letu 2006 je industrija Unije poslovala z veliko izgubo. Od uvedbe ukrepov pa so se gospodarske razmere v industriji vzvodnih mehanizmov v obravnavanem obdobju izboljšale, vendar so v OPP ostale pod ciljno stopnjo dobička v višini 5 %, določeno v prvotni preiskavi.
(e) Naložbe, donosnost naložb in denarni tok
(92)
Gibanja za naložbe, donosnost naložb in denarni tok so prikazana v naslednji preglednici.
Preglednica 15
Naložbe, donosnost naložb in denarni tok
2008
2009
2010
OPP
Naložbe
Indeks (2008 = 100)
100
152
41
51
Donosnost naložb
Indeks (2008 = 100)
100
111
109
108
Denarni tok
Indeks (2008 = 100)
100
291
247
236
Vir:
Izpolnjeni vprašalniki.
(93)
Zaradi okrevanja po uvedbi ukrepov leta 2006 je industrija izvedla pomembne naložbe v posodobitev in razširitev proizvodnih obratov, zlasti v letih 2008 in 2009. Izboljšana dobičkonosnost se odraža tudi v izboljšanem denarnem toku.
(f) Zmožnost zbiranja kapitala
(94)
Preiskava ni razkrila nobenih posebnih težav pri zmožnosti zbiranja kapitala industrije Unije.
6.3 Sklepne ugotovitve o gospodarskih razmerah v industriji Unije
(95)
Na podlagi zgoraj navedene analize so se gospodarske razmere industrije Unije izboljšale in industrija dokazuje, da je po uvedbi ukrepov leta 2006 sposobna preživeti. Vendar se ob upoštevanju dejstev, da je do zgoraj navedenega pozitivnega razvoja prišlo šele po uvedbi ukrepov, da se zaposlenost zmanjšuje in da je dobičkonosnost še vedno pod ciljno ravnjo, šteje, da je gospodarski položaj industrije še vedno občutljiv in ranljiv. Zato se lahko sklene, da dokazi kažejo, da je odprava škode delno ali v celoti posledica obstoja ukrepov.
F. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
(96)
Od uvedbe veljavnih ukrepov se je položaj industrije Unije znatno izboljšal. Vendar ugotovitve te analize kažejo, da industrija Unije še vedno ostaja občutljiva in ranljiva.
(97)
V takšnih okoliščinah je treba izvesti analizo verjetnosti ponovitve materialne škode, da se prouči, ali bi v primeru razveljavitve ukrepov napovedani razvoj dogodkov v zvezi z obsegom in cenami uvoza s poreklom iz LRK dodatno poslabšal položaj industrije, kot je podrobno pojasnjeno v uvodnih izjavah 98 do 106.
(98)
Na svetu sta dva glavna proizvajalca vzvodnih mehanizmov - LRK in Unija. Unija je največji svetovni trg za vzvodne mehanizme, sledita ji Južna Amerika in Rusija. V drugih državah, kot je Indija, obstajajo manjši proizvajalci, vendar so ti osredotočeni na domače trge. ZDA in Kanada imata drugačen sistem vlaganja.
(99)
Treba je opozoriti, da so v LRK znatne proste zmogljivosti in da bi bilo proizvodnjo vzvodnih mehanizmov v LRK mogoče zlahka povečati, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 45 do 48.
(100)
Opozoriti je treba tudi, da proste zmogljivosti v LRK približno ustrezajo potrošnji Unije (glej uvodno izjavo 45).
(101)
Ugotovljeno je bilo tudi, da bi bila v primeru razveljavitve ukrepov povečana proizvodnja vzvodnih mehanizmov v LRK verjetno namenjena izvozu v Unijo (glej uvodno izjavo 53). To temelji na dejstvu, da je trg Unije še vedno največji svetovni trg za vzvodne mehanizme z razmeroma stabilno porabo, in dejstvu, da so prevladujoče cene na splošno višje na trgu Unije kot na drugih izvoznih trgih (glej uvodno izjavo 52). Prav tako je treba upoštevati, da razen Unije in LRK ni nobenih drugih pomembnih držav izvoznic, ki proizvajajo vzvodne mehanizme.
(102)
Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 41, je mogoče proizvodne zmogljivosti v LRK zlahka povečati zgolj z zaposlitvijo dodatne delovne sile. Zato bi izvoz iz LRK lahko zadovoljil morebitno večjo potrošnjo v Uniji. Glede na verjetno nizke cene kitajskega uvoza, kot kaže primerjava z njihovimi cenami na trgih tretjih držav, in glede na očitno neomejeno možnost dobave po nizkih cenah, industrija Unije zelo verjetno ne bi mogla imeti koristi od morebitnega povečanja povpraševanja, kar bi v primeru razveljavitve ukrepov privedlo do velikih izgub tržnega deleža.
(103)
Na podlagi tega je mogoče pričakovati, da bi kakršno koli prihodnje znatno povečanje uvoza vzvodnih mehanizmov iz LRK v Unijo imelo hude negativne posledice za položaj industrije Unije. Kot je bilo navedeno zgoraj, se pričakuje, da bo v primeru razveljavitve ukrepov obseg uvoza vzvodnih mehanizmov iz LRK velik. Poleg tega bi se zaradi navedenega uvoza najverjetneje znatno povečal pritisk na cene na trgu Unije in s tem na industrijo Unije, kot kažejo podatki o ravni cen na trgih tretjih držav. Dejansko se glede na razpoložljive podatke ocenjuje, da trenutne kitajske cene nelojalno znižujejo prodajne cene Unije za okoli 20 %, kot je opisano v uvodni izjavi 69, kar kaže na veliko verjetnost, da bi bile cene kitajskega uvoza v primeru razveljavitve ukrepov bistveno nižje od cen Unije.
(104)
Privlačnost trga Unije za kitajske izvoznike je poudarjena tudi s poskusi napačnega razvrščanja z namenom izogibanja uvedenim protidampinškim ukrepom (glej uvodno izjavo 55).
(105)
Na podlagi zgoraj navedenega je verjetno, da bi iztek protidampinških ukrepov za uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz LRK povzročil znatno povečanje obsega uvoza v Unijo po zelo nizkih cenah, kar bi zelo verjetno v veliki meri nelojalno zniževalo prodajne cene Unije. To bi povzročilo materialno škodo in izničilo prizadevanja industrije v preteklih letih za naložbe in okrevanje.
(106)
Na podlagi tega se sklene, da bi razveljavitev veljavnih ukrepov za uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz LRK po vsej verjetnosti povzročila ponovitev škode za industrijo Unije.
G. INTERES UNIJE
1. Uvodna opomba
(107)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali bi bila ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote.
(108)
Pri določitvi interesa Unije so bili upoštevani različni vključeni interesi, tj. interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.
(109)
V prvotni preiskavi je bilo ugotovljeno, da sprejetje ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Poleg tega je sedanja preiskava pregled zaradi izteka ukrepa, zato se v njej proučuje položaj, v katerem veljajo protidampinški ukrepi.
(110)
Na podlagi tega je bilo proučeno, ali kljub ugotovitvi, da obstaja verjetnost ponovitve dampinga in škode, obstajajo tehtni razlogi za ugotovitev, da ohranitev ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(111)
Nadaljevanje protidampinških ukrepov za uvoz iz zadevne države bi povečalo možnost industrije Unije, da doseže razumno stopnjo dobičkonosnosti, saj bi pomagalo preprečiti, da bi bila industrija Unije izrinjena s trga zaradi znatnega obsega uvoza iz LRK.
(112)
Dejansko obstaja velika verjetnost ponovitve škodljivega dampinga v znatnem obsegu, ki ga industrija Unije ne bi vzdržala. Zato bi imela industrija Unije še naprej koristi od ohranjanja sedanjih protidampinških ukrepov.
(113)
V skladu s tem se sklene, da je ohranitev protidampinških ukrepov proti LRK nedvomno v interesu industrije Unije.
3. Interes uvoznikov in uporabnikov
(114)
Kot je navedeno zgoraj, nobeden od opredeljenih nepovezanih uvoznikov ni predložil izpolnjenega vprašalnika. Uvozniki vzvodnih mehanizmov so običajno tudi uporabniki zadevnega izdelka, saj ga uporabljajo za proizvodnjo vzvodnih mehanizmov za fascikle.
(115)
V času preiskave se je javilo več uporabnikov, tj. proizvajalcev vzvodnih mehanizmov za fascikle. Samo en uporabnik je predložil izpolnjen vprašalnik, ki ga je bilo med preveritvenim obiskom glede na kakovost predloženih podatkov mogoče preveriti samo v določeni meri.
(116)
Uporabnik, ki je bil preverjen, je navedel, da bi bilo treba protidampinške ukrepe uvesti tudi za uvoz vzvodnih mehanizmov za fascikle iz LRK. Vendar za te navedbe niso bili predloženi nobeni dokazi.
(117)
Dva uporabnika sta izrazila nasprotovanje nadaljevanju ukrepov. Vendar trditve niso bile utemeljene.
(118)
Po drugi strani pa je analiza tudi pokazala, da če bi Kitajska zaradi razveljavitve ukrepov postala edini dobavitelj vzvodnih mehanizmov, bi bil položaj proizvajalcev vzvodnih mehanizmov za fascikle ogrožen zaradi izginotja konkurence na svetovnem trgu vzvodnih mehanizmov. Zato je bilo sklenjeno, da obstoječi ukrepi prispevajo k raznolikosti ponudbe in konkurenci na svetovnem trgu za vzvodne mehanizme, kar je navsezadnje v interesu uporabnikov.
(119)
Drugi trije uporabniki, ki uporabljajo samo vzvodne mehanizme, proizvedene v Uniji, so ostali nepristranski, eden od njih pa je izrazil podporo nadaljevanju ukrepov.
(120)
Glede na to, da stroški vzvodnih mehanizmov predstavljajo le minimalni odstotek maloprodajne cene vzvodnih mehanizmov za fascikle, ukrepi skorajda nimajo vpliva, če sploh, na ceno končnega izdelka (vzvodne mehanizme za fascikle) in zato nobenega učinka na končnega potrošnika.
4. Sklepna ugotovitev o interesu Unije
(121)
Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov se sklene, da ni utemeljenih razlogov proti ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.
H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(122)
Vse strani so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Odobren jim je bil tudi rok za predložitev stališč v zvezi s tem razkritjem. Trditve in pripombe so bile analizirane, vendar niso vodile k spremembi osnovnih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev, da se protidampinški ukrepi ohranijo.
(123)
Iz navedenega sledi, kot je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da bi bilo treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz vzvodnih mehanizmov s poreklom iz LRK, ohraniti -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Dokončna protidampinška dajatev se uvede na uvoz vzvodnih mehanizmov, ki se na splošno uporabljajo za arhiviranje listov in drugih dokumentov v fasciklih ter mapah z nepovezanimi listi, ki so trenutno uvrščeni pod oznako KN ex 8305 10 00 (oznaka TARIC 8305100050) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. Ti vzvodni mehanizmi so sestavljeni iz (običajno dveh) čvrstih upognjenih kovinskih delov, ki sta pritrjena na hrbtišče in imata najmanj eno vzvodno ročico, ki omogoča vstavljanje in odlaganje listov in drugih dokumentov.
2. Stopnja veljavne dokončne protidampinške dajatve za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo podjetja, navedena v nadaljevanju, je:
Proizvajalec
Protidampinška dajatev
Dodatna oznaka TARIC
Dongguan Nanzha Leco Stationary
The First Industrial Camp, Nanzha, Humen, Dongguan, Kitajska
27,1 %
A729
Vsa druga podjetja
47,4 %
A999
3. Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 30. avgusta 2012