PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 721/2013
ze dne 22. července 2013,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 405/2011, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření
(1)
V dubnu 2011 uložila Rada nařízením (EU) č. 405/2011 (2) (dále jen „konečné nařízení“) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89 pocházejících z Indie. Na šetření, které vedlo k přijetí konečného nařízení, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“.
(2)
Konečná opatření sestávala z valorických vyrovnávacích cel v rozmezí od 3,3 % do 4,3 % vztahujících se na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vývozců, ze 4,0% celní sazby uložené spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a ze zbytkové celní sazby ve výši 4,3 % uložené všem ostatním společnostem v Indii.
1.2 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(3)
Žádost o částečný prozatímní přezkum podala společnost Viraj Profiles Vpl. Ltd., vyvážející výrobce z Indie (dále jen „žadatel“). Žádost se omezovala jen na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele. Žadatel poskytl důkazy prima facie, že okolnosti týkající se subvencování, na jejichž základě byla uložena opatření, se významně změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(4)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, informovala prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 9. srpna 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení, který se omezí na posouzení subvencování, pokud jde o žadatele.
1.3 Období přezkumného šetření
(5)
Přezkumné šetření subvencování se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
1.4 Strany dotčené šetřením
(6)
Komise oficiálně informovala žadatele, vládu Indie a Sdružení EUROFER jako zástupce výrobního odvětví Unie v původním šetření (dále jen „výrobní odvětví Unie“) o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Písemné a ústní připomínky předložené stranami v době zahájení řízení byly zváženy a popřípadě zohledněny.
(8)
K získání informací, které Komise považovala ke svému šetření za nezbytné, zaslala žadateli dotazník. Kromě toho zaslala dotazník také indické vládě.
(9)
Odpovědi na dotazník došly od žadatele a od indické vlády.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění subvencování. Uskutečnily se inspekce na místě v prostorách žadatele.
2. DOTČENÝ VÝROBEK
(11)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v původním šetření, totiž tyče a pruty z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované, jiné než tyče a pruty s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89, pocházející z Indie.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(12)
Na základě informací, které předložila indická vláda a zúčastněné strany, a na základě odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které žadatel údajně využíval:
a)
režim podpory vývozu kapitálového zboží;
b)
režim pro subjekty orientované na vývoz;
c)
režim vývozních úvěrů.
(13)
Režimy uvedené pod písmeny a) a b) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu z roku 1992 (zákon č. 22/1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu k vydávání vyhlášek týkajících se vývozní a dovozní politiky. Ty jsou shrnuty v dokumentu nazvaném „Dokumenty o politice zahraničního obchodu“, který ministerstvo obchodu vydává jednou za pět let a pravidelně ho aktualizuje. Dokument o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření, má název „Politika zahraničního obchodu v období 2009-2014“. Indická vláda kromě toho stanoví postupy, jimiž se politika zahraničního obchodu v letech 2009-2014 řídí, v publikaci „Příručka postupů, svazek I“, která se pravidelně aktualizuje.
(14)
Režim vývozních úvěrů uvedený výše pod písmenem c) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje indické národní bance Reserve Bank of India dávat komerčním bankám pokyny v oblasti vývozních úvěrů.
(15)
Na základě tvrzení výrobního odvětví Unie Komise dále zkoumala, zda žadatel:
a)
využíval režim osvobození od daně z elektřiny;
b)
využíval místní subvenční programy státu Maháráštra;
c)
využíval výhod plynoucích z levnějších vstupů;
d)
využíval pobídek týkajících se výroby a distribuce energie;
e)
využíval výhod z nákupu levných surovin od zahraničních společností ve spojení.
(16)
Komise rovněž ověřila, že tyto režimy, které byly prošetřeny v původním šetření:
a)
režim Duty Entitlement Passbook;
b)
režim Advanced Authorization Scheme,
žadatel stále nevyužívá.
3.2 Zjištění
3.2.1 Režim podpory vývozu kapitálového zboží
(17)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky na úrovni 0,02 % byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.2 Režim pro subjekty orientované na vývoz
(18)
Bylo zjištěno, že žadatel měl status subjektu orientovaného na vývoz a v období přezkumného šetření dostával subvence v rámci tohoto režimu.
(19)
Co se týče tohoto režimu, společnost tvrdila, že Komise by se měla odchýlit od způsobu výpočtu výhody poskytované v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz, který byl použit v původním šetření. Společnost tvrdila, že s některými výhodami v rámci režimu pro subjekty orientované na vývoz by se mělo zacházet jako s přípustným systémem navracení cla ve smyslu přílohy II a III základního nařízení, a neměly by proto být napadnutelné.
(20)
Jelikož však bylo zjištěno, že bez ohledu na to, jaká metoda výpočtu se použije, míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim nebude vyšší než 0,22 %, tj. celkové rozpětí subvence bude pod minimální úrovní, bylo rozhodnuto dále toto tvrzení neanalyzovat v rámci tohoto přezkumného šetření.
3.2.3 Režim exportních úvěrů
(21)
Bylo zjištěno, že žadatel tento režim v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.4 Režim osvobození od daně z elektřiny
(22)
Šetřením bylo zjištěno, že žadatel tento režim během období přezkumného šetření využíval. Bylo však zjištěno, že získané pobídky byly zanedbatelné. Proto byl učiněn závěr, že není nutné dále hodnotit napadnutelnost tohoto režimu.
3.2.5 Místní subvenční programy státu Maháráštra
(23)
Bylo zjištěno, že žadatel tyto programy v období přezkumného šetření nevyužíval.
3.2.6 Ostatní
(24)
Šetření neodhalilo žádné další výhody pro žadatele v období přezkumného šetření, které by se týkaly podmínek nákupu surovin a energie a které by znamenaly finanční příspěvek indické vlády, a mohly by proto být považovány za subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Proto byla tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 15. bodě odůvodnění pod písmeny c) až e) shledána v rámci tohoto přezkumu nepodstatnými.
4. VÝŠE NAPADNUTELNÝCH SUBVENCÍ
(25)
Připomíná se, že původní šetření stanovilo hodnotově vyjádřenou výši napadnutelných subvencí pro žadatele na 4,3 %.
(26)
Bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření činila hodnotově vyjádřená výše napadnutelných subvencí pro žadatele, vyplývající pouze z jednoho režimu subvencování, 0,22 %.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že míra subvencování žadatele - dotčeného vyvážejícího výrobce - se snížila.
(28)
Rovněž se zkoumalo, zda lze změnu okolností, pokud jde o zkoumané režimy, považovat za změnu trvalé povahy.
(29)
Jak již bylo uvedeno, pokud jde o režim podpory vývozu kapitálového zboží, zjištění učiněná během tohoto prozatímního přezkumu potvrdila zjištění původního šetření, kdy bylo konstatováno, že subvence poskytnutá v rámci tohoto režimu je nevýznamná.
(30)
Kromě toho při předchozím šetření vyplývala hlavní výhoda z režimu pro podniky orientované na vývoz, ale během období přezkumného šetření se výhoda v rámci tohoto režimu výrazně snížila. Byly získány důkazy o tom, že tato změna je trvalé povahy, neboť se vztahuje k snížení celní sazby na nerezový ocelový šrot a feronikl, což jsou dvě hlavní suroviny používané žadatelem při výrobě dotčeného výrobku.
5. VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
(31)
Z výše uvedeného vyplývá, že žadatel bude nadále příjemcem subvencí ve výši, která je pod minimální úrovní. Proto se považuje za vhodné změnit vyrovnávací celní sazbu použitelnou na žadatele, a zohlednit tak aktuální úroveň subvencování. Tato celní sazba by měla být pro žadatele stanovena na 0 %.
(32)
Pokud jde o celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců uvedených v příloze konečného nařízení, je třeba poznamenat, že současné podrobné podmínky prošetřovaných programů a jejich napadnutelnost se od předchozího šetření nezměnily. Neexistuje tedy žádný důvod pro nový výpočet sazeb subvencí a celních sazeb těchto společností. Proto celní sazby, které se vztahují na společnosti uvedené v příloze konečného nařízení, by měly zůstat beze změny.
(33)
Pokud jde o celní sazbu všech ostatních společností, je třeba upozornit, že v rámci původního šetření byla její úroveň stanovena na úrovni nejvyššího individuálního rozpětí subvence zjištěného u společností zařazených do vzorku. Odpovídalo to rozpětí subvence žadatele. Vzhledem k tomu, že po tomto prozatímním přezkumu se rozpětí žadatele změnilo, měla by se sazba pro všechny ostatní společnosti změnit a stanovit na úrovni dalšího nejvyššího rozpětí subvence. Vzhledem k tomu, že další nejvyšší sazba je ta, která se vztahuje na společnosti uvedené v příloze, měla by být stanovena celní sazba pro všechny ostatní společnosti na této úrovni, tj. 4 %.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(34)
Indická vláda a ostatní zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se Komise rozhodla navrhnout změnu celní sazby platné pro žadatele.
(35)
Písemné a ústní připomínky předložené zúčastněnými stranami byly posouzeny a případně zohledněny.
(36)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 405/2011 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Chandan Steel Ltd., Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Společnosti uvedené v příloze
4,0
B005
Všechny ostatní společnosti
4,0
B999“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. července 2013.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 721/2013
z dne 22. julija 2013
o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 405/2011 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih palic iz nerjavnega jekla s poreklom iz Indije
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 19 Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Predhodna preiskava in obstoječi izravnalni ukrepi
(1)
Svet je aprila 2011 z Izvedbeno uredbo (EU) št. 405/2011 (2) („dokončna uredba“) uvedel dokončno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih palic iz nerjavnega jekla, trenutno uvrščenih pod oznake KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 in 7222 20 89 ter s poreklom iz Indije. Preiskava, na podlagi katere je bila sprejeta dokončna uredba, je v nadaljnjem besedilu imenovana „prvotna preiskava“.
(2)
Dokončni ukrepi so zajemali izravnalne dajatve ad valorem s stopnjami med 3,3 % in 4,3 %, ki so bile uvedene na uvoz blaga poimensko navedenih izvoznikov, stopnjo dajatve v višini 4,0 %, ki je bila uvedena za nevzorčene sodelujoče družbe, in stopnjo preostale dajatve v višini 4,3 %, ki je bila uvedena za vse druge indijske družbe.
1.2 Začetek delnega vmesnega pregleda
(3)
Zahtevek za delni vmesni pregled je vložila družba Viraj Profiles Vpl. Ltd, proizvajalec izvoznik iz Indije („vložnik“). Zahtevek je bil po obsegu omejen na preiskavo subvencioniranja vložnika. Vložnik je predložil dokaze prima facie, da so se okoliščine v zvezi s subvencioniranjem, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne.
(4)
Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (3) („obvestilo o začetku“), 9. avgusta 2012 napovedala začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 19 osnovne uredbe, ki je po obsegu omejen na preučitev subvencioniranja v zvezi z vložnikom.
1.3 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
(5)
Preiskava subvencioniranja v zvezi s pregledom je zajela obdobje od 1. julija 2011 do 30. junija 2012 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).
1.4 Strani, ki jih preiskava zadeva
(6)
Komisija je uradno obvestila vložnika, indijsko vlado in EUROFER kot predstavnika industrije Unije v prvotni preiskavi („industrija Unije“) o začetku preiskave v zvezi z delnim vmesnim pregledom. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(7)
Pisne in ustne pripombe, ki so jih strani predložile na začetku preiskave, so bile preučene in po potrebi upoštevane.
(8)
Komisija je vložniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, potrebne v preiskavi. Vprašalnik je bil poslan tudi indijski vladi.
(9)
Izpolnjen vprašalnik je prejela od vložnika in indijske vlade.
(10)
Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za določitev subvencioniranja. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih vložnika.
2. ZADEVNI IZDELEK
(11)
Izdelek, ki se pregleduje, je enak izdelku, opredeljenem v prvotni preiskavi, tj. palice iz nerjavnega jekla, hladno oblikovane ali hladno dodelane, brez nadaljnje obdelave, razen palic z okroglim prečnim prerezom in premerom 80 mm ali več, trenutno uvrščene v oznake KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 in 7222 20 89 ter s poreklom iz Indije.
3. SUBVENCIONIRANJE
3.1 Uvod
(12)
Na podlagi informacij, ki so jih predložile indijska vlada in zainteresirane strani, ter izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bile preiskane naslednje sheme, ki jih domnevno uporablja vložnik:
(a)
shema v podporo izvozu investicijskega blaga (Export Promotion Capital Goods Scheme) („shema EPCGS“);
(b)
shema za izvozno usmerjene obrate (Export Oriented Units Scheme) („shema EOU“);
(c)
shema izvoznih kreditov (Export Credit Scheme) („shema ECS“).
(13)
Shemi iz točk (a) in (b) temeljita na zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (Foreign Trade (Development and Regulation) Act) iz leta 1992 (št. 22/1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju indijsko vlado pooblašča za izdajanje uradnih obvestil v zvezi z izvozno in uvozno politiko. Ta so povzeta v dokumentih Foreign Trade Policy (Zunanjetrgovinska politika), ki jih ministrstvo za trgovino izda vsakih pet let in jih redno posodablja. Za OPP je pomemben dokument Foreign Trade Policy 2009-2014 („FTP 09-14“). Poleg tega indijska vlada v zvezku I priročnika o postopkih (Handbook of Procedures, Volume I, 09-14), ki se redno posodablja, določa postopke, ki urejajo FTP 09-14.
(14)
Shema ECS iz točke (c) temelji na oddelkih 21 in 35A zakona o bančništvu iz leta 1949, ki indijski centralni banki dovoljuje usmerjanje komercialnih bank na področju izvoznih kreditov.
(15)
Na podlagi trditev industrije Unije je Komisija tudi preiskala, ali je imel vložnik koristi od:
(a)
sheme oprostitve dajatev za elektriko;
(b)
lokalnih subvencijskih programov zvezne države Maharashtra;
(c)
zagotavljanja produkcijskih sredstev po ceni, ki je nižja od primerne;
(d)
spodbud, povezanih s proizvodnjo in distribucijo električne energije;
(e)
nabave poceni surovin od povezanih off-shore družb.
(16)
Nazadnje je Komisija preverila, ali vložnik še vedno ne uporablja naslednjih shem:
(a)
shema za preložitev plačila uvoznih dajatev (Duty Entitlement Passbook Scheme);
(b)
shema vnaprejšnje odobritve (Advanced Authorization Scheme),
ki sta bili preiskani v prvotni preiskavi.
3.2 Ugotovitve
3.2.1 Shema v podporo izvozu investicijskega blaga (shema EPCGS)
(17)
Preiskava je pokazala, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo. Vendar je bilo ugotovljeno, da so bile prejete spodbude v višini 0,02 % zanemarljive. Zato se je štelo, da nadaljnja ocena možnosti uvedbe izravnalnih ukrepov proti tej shemi ni potrebna.
3.2.2 Shema za izvozno usmerjene obrate (shema EOU)
(18)
Ugotovljeno je bilo, da je imel vložnik status izvozno usmerjenega obrata in je med OPP prejemal subvencije iz te sheme.
(19)
V zvezi s to shemo je družba trdila, da bi morala Komisija višino ugodnosti iz sheme EOU izračunati po drugi metodi kot v prvotni preiskavi. Družba je trdila, da bi bilo treba nekatere ugodnosti iz sheme EOU obravnavati kot dovoljeno shemo povračila dajatev v smislu prilog II in III osnovne uredbe in zato ne bi smele biti predmet izravnalnih ukrepov.
(20)
Ker pa je bilo ugotovljeno, da stopnja subvencioniranja po tej shemi ne glede na uporabljeno metodo izračuna ne bi presegla 0,22 % in je torej splošna stopnja subvencioniranja pod stopnjo de minimis, je bilo odločeno, da se v zvezi s pregledom ta trditev v okviru te preiskave ne bo nadalje analizirala.
3.2.3 Shema izvoznih kreditov (shema ECS)
(21)
Ugotovljeno je bilo, da vložnik v OPP te sheme ni uporabljal.
3.2.4 Shema oprostitve dajatev za elektriko
(22)
Preiskava je pokazala, da je vložnik v OPP uporabljal to shemo. Vendar je bilo ugotovljeno, da so bile prejete spodbude zanemarljive. Zato se je štelo, da nadaljnja ocena možnosti uvedbe izravnalnih ukrepov proti tej shemi ni potrebna.
3.2.5 Lokalni subvencijski programi zvezne države Maharashtra
(23)
Ugotovljeno je bilo, da vložnik v OPP te sheme ni uporabljal.
3.2.6 Drugo
(24)
Preiskava ni razkrila nobenih drugih koristi za vložnika v OPP v zvezi s pogoji nabave surovin in energije, ki bi vključevala finančni prispevek indijske vlade in bi jo bilo zato mogoče obravnavati kot subvencijo v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Zato je bilo ugotovljeno, da trditve industrije Unije iz točk (c) do (e) uvodne izjave 15 pri tem pregledu niso relevantne.
4. VIŠINA SUBVENCIJ, PROTI KATERIM SE LAHKO UVEDEJO IZRAVNALNI UKREPI
(25)
Med prvotno preiskavo je bilo ugotovljeno, da so subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražene ad valorem, znašale 4,3 %.
(26)
V OPP so subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražene ad valorem, znašale 0,22 % in so izhajale iz ene same subvencijske sheme.
(27)
Ob upoštevanju navedenega je bilo ugotovljeno, da se je stopnja subvencioniranja za zadevnega proizvajalca izvoznika, tj. vložnika, znižala.
(28)
Prav tako je bilo preučeno, ali se spremenjene okoliščine v zvezi s preučenimi shemami lahko štejejo za trajne.
(29)
Kot je navedeno zgoraj, so ugotovitve glede sheme EPCGS v tem vmesnem pregledu potrdile ugotovitve prvotne preiskave, in sicer da je bila subvencija, odobrena v okviru te sheme, zanemarljiva.
(30)
Potem ko je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da je bilo vložniku največ ugodnosti odobrenih v okviru sheme EOU, so se ugodnosti iz te sheme v OPP zmanjšale. Pridobljeni dokazi kažejo, da je ta sprememba trajne narave, saj se nanaša na zmanjšano raven carinske tarife za nerjavno odpadno jeklo in fero-nikelj, glavnih surovin, ki jih je vložnik uporabljal pri proizvodnji zadevnega izdelka.
5. IZRAVNALNI UKREPI
(31)
Na podlagi navedenega je mogoče sklepati, da bo vložnik še naprej prejemal subvencije v višini, nižji od stopnje de minimis. Zato se zdi primerno spremeniti stopnjo izravnalne dajatve, ki se uporablja za vložnika, ob upoštevanju trenutne stopnje subvencioniranja. Ta stopnja dajatve bi se za vložnika morala določiti na 0 %.
(32)
Kar zadeva stopnjo dajatve, ki se trenutno uporablja za uvoz zadevnega izdelka od proizvajalcev izvoznikov, navedenih v Prilogi k dokončni uredbi, je bilo ugotovljeno, da se trenutna podrobna ureditev preiskovanih shem in možnost uvedbe izravnalnih ukrepov proti njim v primerjavi s prejšnjo preiskavo ni spremenila. Zato ni nobenega razloga za ponovni izračun stopenj subvencij in dajatev teh družb. Zato stopnje dajatev, ki se uporabljajo za družbe iz Priloge k dokončni uredbi, ostanejo nespremenjene.
(33)
Kar zadeva stopnjo dajatve vseh drugih družb, je treba opozoriti, da je bila ta v prvotni preiskavi določena na ravni najvišje individualne stopnje subvencioniranja, ugotovljene za vzorčene družbe. Pri tem je šlo za stopnjo subvencioniranja, ki je bila ugotovljena za vložnika. Glede na to, da se je stopnja subvencioniranja, ki je bila ugotovljena za vložnika, po tem vmesnem pregledu spremenila, bi bilo treba stopnjo, ki se uporablja za vse druge družbe, popraviti na višino naslednje najvišje stopnje subvencioniranja. Ker je naslednja najvišja stopnja tista, ki se uporablja za družbe iz Priloge, bi se stopnja dajatve za vse ostale družbe morala določiti na navedeni ravni, tj. 4 %.
6. RAZKRITJE
(34)
Indijska vlada in druge zainteresirane strani so bile seznanjene z bistvenimi dejstvi in preudarki, na podlagi katerih naj bi bila predlagana sprememba stopnje dajatve, ki se uporablja za vložnika.
(35)
Pisne in ustne pripombe, ki so jih predložile strani, so bile obravnavane in, kjer je bilo to primerno, upoštevane.
(36)
Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Odstavek 2 člena 1 Izvedbene uredbe (EU) št. 405/2011 se nadomesti z naslednjim:
„2. Stopnja dokončne izravnalne dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek, opisan v odstavku 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, je naslednja:
Družba
Dajatev (%)
Dodatna oznaka TARIC
Chandan Steel Ltd, Mumbai
3,4
B002
Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
Precision Metals, Mumbai;
Hindustan Inox Ltd, Mumbai;
Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd, Mumbai
3,3
B003
Viraj Profiles Vpl. Ltd, Thane
0
B004
Družbe s seznama v Prilogi
4,0
B005
Vse druge družbe
4,0
B999“
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 22. julija 2013