PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. prosince 2014,
kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu
(2014/918/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 14 odst. 2 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(1)
Dne 19. prosince 2013 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila antisubvenční šetření týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu (dále jen „dotčené země“) na základě článku 10 nařízení (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“). V Úředním věstníku Evropské unie (2) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 4. listopadu 2013 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem sedmi výrobců. Žadatel představoval více než 70 % celkové výroby polyesterových střižových vláken (dále jen „PSV“) v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o subvencování a výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostatečné k zahájení šetření.
(3)
Před zahájením řízení a podle čl. 10 odst. 7 základního nařízení Komise uvědomila vládu Čínské lidové republiky, vládu Indie a vládu Vietnamu o tom, že obdržela podnět s náležitými podklady, v němž se tvrdí, že subvencovaný dovoz PSV pocházejících z jejich zemí působí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie. Příslušné vlády byly přizvány k individuálním konzultacím za účelem vyjasnění situace ohledně obsahu podnětu a dosažení řešení na základě vzájemné dohody.
Čínská lidová republika (Čína)
(4)
Čínská vláda nepřijala nabídku konzultací a poukázala na nedorozumění týkající se dne podání podnětu. Čínská vláda však předložila stanoviska k tvrzením uvedeným v podnětu, pokud jde o napadnutelnost programů.
Indie
(5)
Indická vláda přijala nabídku konzultací a ty se uskutečnily. Řešení na základě vzájemné dohody se v těchto konzultacích nedosáhlo. Bylo však řádně přihlédnuto k stanoviskům, jež čínská vláda předložila, pokud jde o programy uvedené v podnětu.
Vietnam
(6)
Vietnamská vláda přijala nabídku konzultací a ty se uskutečnily. Řešení na základě vzájemné dohody se v těchto konzultacích nedosáhlo. Bylo však řádně přihlédnuto ke stanoviskům, jež vietnamská vláda předložila, pokud jde o programy uvedené v podnětu.
1.2. ZÚČASTNĚNÉ STRANY
(7)
Komise ve svém oznámení o zahájení řízení vyzvala zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a čínskou, indickou a vietnamskou vládu, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, o zahájení šetření a vyzvala je k účasti.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
a) Výběr vzorku
(9)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, kteří nejsou ve spojení, byli všichni známí vyvážející výrobci a dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s PSV v období od 1. října 2012 do 30. září 2013. Tyto informace byly požadovány podle článku 27 základního nařízení, aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, umožnit jí tyto vzorky vybrat. Konzultace byly vedeny i s orgány Číny, Indie a Vietnamu.
Výběr vzorku výrobců v Unii
(10)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu prodeje a výroby PSV během období šetření, přičemž zohlednila jejich zeměpisné rozložení. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali 54 % celkové výroby PSV v Unii.
(11)
Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Komise žádná stanoviska neobdržela. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
Výběr vzorku dovozců
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(13)
Osm dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise původně vzorek tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny konzultace ohledně výběru vzorku.
(14)
Jeden z dovozců zařazených do vzorku se ze vzorku stáhl a informoval Komisi, že vyplněný dotazník nepředloží. Následně se Komise zřekla výběru vzorku vzhledem k omezenému počtu zbývajících dovozců (nezařazených do vzorku), kteří byli všichni požádáni, aby předložili vyplněný dotazník. Dvě společnosti, které dovážejí a rovněž využívají dotčený výrobek, uvedly, že si nepřejí spolupracovat jako dovozci, nýbrž jako uživatelé. Ze zbývajících pěti dovozců, kteří nejsou ve spojení, vyplněný dotazník předložili čtyři.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Číně
(15)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v Číně, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Číny při Evropské unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(16)
Zpočátku poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku 23 čínských vyvážejících výrobců/vyvážejících skupin výrobců. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 27 základního nařízení navrhla Komise původně vzorek pěti spolupracujících vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie během období šetření. Později poskytli požadované informace další dva čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců. Nicméně velikost těchto dvou čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců nebyla taková, aby si vyžádala změnu vzorku, kdyby poskytli požadované informace ve stanovené lhůtě.
(17)
Dva čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců požadovali, aby byl vzorek vybrán na základě surovin používaných při výrobě PSV. Proto tvrdili, že do vzorku by měl být zahrnut stejný počet výrobců PSV používajících přečištěnou kyselinu tereftalovou/ethylenglykol („PTA/MEG“) na jedné straně a výrobců PSV používajících PET vločky na straně druhé. Tvrdili také, že výrobní procesy se liší v závislosti na použité surovině a že výrobci používající různé suroviny nejsou konkurenty na stejném trhu. Kromě toho bylo uvedeno, že výrobci PSV, kteří nepoužívají PTA/MEG jako suroviny, nebudou mít výhodu z dodání PTA/MEG za cenu nižší než přiměřenou popsanou v podnětu.
(18)
Komise vybrala vzorek na základě největšího objemu vývozu do Unie během období šetření v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení. Vzorek také zohlednil, že některé programy nemohly být využity všemi vyvážejícími výrobci v Číně. Kromě toho je třeba poznamenat, že vzorek zahrnoval společnosti využívající oba výrobní procesy.
(19)
Výběr vzorku pouze na základě typů výrobních procesů by mohl předjímat výsledek šetření předpokladem, že napadnutelné subvence budou zjištěny pouze u výrobců PSV používajících PTA/MEG jako suroviny, a nikoli u výrobců PSV používajících jako surovinu PET vločky. Kromě toho bylo zohledněno, že takové kritérium výběru by bylo svévolné, protože výsledný vzorek se stejným počtem podniků by nebyl reprezentativní, pokud jde o objem vývozu do Unie v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení, a proto byla žádost zamítnuta.
(20)
Jeden z čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců tvrdil, že vzorek by měl být založen na hodnotě vývozu, a nikoli objemu vývozu, a požádal o zařazení do vzorku. Výběr vzorku podle hodnot vývozu by nevedl k reprezentativním a objektivním výsledkům, protože ceny mohou být zkresleny subvencováním. Komise vybrala pět největších vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců co do objemu, kteří představují 53 % celkového objemu vývozu do Unie spolupracujících čínských vývozců. To se považuje za největší reprezentativní objem vývozu, který je možno přiměřeně prošetřit během stanovené doby v souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(21)
Táž strana tvrdila, že se její surovina skládá výhradně z recyklovaného textilního odpadu a neměla výhodu z žádných subvencí, které mohou být spojeny s použitím PTA/MEG. Tato strana tvrdila, že by jí nemělo být přiřazeno subvenční rozpětí, které bylo vypočítáno na základě informací týkajících se společností, které PTA/MEG používají jako suroviny. Jak je vysvětleno výše v 18. bodě odůvodnění, vzorek také zohledňuje, že některé programy nemohly být využity všemi vyvážejícími výrobci v Číně. Tato žádost byla tedy zamítnuta.
(22)
Předběžný vzorek pěti vyvážejících výrobců, jak je popsán v 16. bodě odůvodnění, byl proto potvrzen jako konečný vzorek.
(23)
Po poskytnutí informací žadatel zpochybnil metodiku výběru vzorku, kterou Komise použila. Vznesl pochybnosti o reprezentativnosti 23 spolupracujících čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců uvedených výše v 16. bodě odůvodnění, pokud jde o celkové množství PSV vyvážených z Číny do Unie. Kromě toho se domníval, že vzorek tvořený pěti společnostmi není dostatečný vzhledem k údajnému počtu 150 výrobců PSV v Číně. Navíc tvrdil, že výběr vzorku nezohlednil zeměpisné rozložení čínských výrobců a podíl čínských výrobců využívajících různé výrobní postupy. Žadatel také tvrdil, že Komise nesdělila skutečný objem PSV vyráběných čínskými společnostmi zařazenými do vzorku, a zda je objem výroby reprezentativní ve vztahu k celkovému objemu PSV vyráběných v Číně.
(24)
Dovoz 23 spolupracujících čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců představoval 83 % celkového objemu čínského dovozu, a úroveň spolupráce byla tudíž považována za vysokou. Jak je zmíněno v 16. bodě odůvodnění, Komise vybrala vzorek pěti vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců, kteří spolupracovali při šetření, s největším objemem vývozu do Unie během období šetření v souladu s článkem 27 základního nařízení. Na tomto základě byl vzorek považován za reprezentativní. Vybrané společnosti byly požádány, aby vyplnily celý dotazník. Každopádně vyvážející výrobci, kteří nebyli ochotni spolupracovat při šetření, nemohou být vybráni do vzorku, protože Komise usiluje o zjištění založená na informacích získaných od spolupracujících vyvážejících výrobců prostřednictvím jejich odpovědí na dotazník, které jsou na místě ověřeny.
(25)
Pokud jde o výběr vzorku vyvážejících výrobců zohledňující jejich zeměpisné rozložení v Číně, žadatel své tvrzení neodůvodnil. Žadatel zejména nevysvětlil, proč by byl vzorek založený na kritériu zeměpisného rozložení v souladu s článkem 27 základního nařízení, který stanoví možnost, aby byl vzorek vybrán na základě největšího objemu vývozu.
(26)
Co se týká tvrzení, že vzorek nezohlednil podíl čínských výrobců využívajících různé výrobní postupy, je třeba zdůraznit, že vzorek zahrnoval společnosti využívající oba výrobní procesy, jak je vysvětleno výše v 18. bodě odůvodnění. Kromě toho největší čínští vývozci používají PTA/MEG k výrobě PSV pro trh Unie.
(27)
Kromě toho třebaže se žadatel zmiňuje o výrobě, nikoli vývozu do Unie, je třeba poznamenat, že Komise nemusí stanovit objem PSV vyrobených čínskými vyvážejícími výrobci/skupinami vyvážejících výrobců zařazenými do vzorku, protože účelem tohoto řízení je posoudit subvencování vzhledem k objemu PSV vyrobených v Číně a vyvezených do Unie.
(28)
Proto veškerá tvrzení žadatele ohledně metodiky výběru vzorku byla odmítnuta.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(29)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v Indii, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Indie při Evropské unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(30)
Osm vyvážejících výrobců v Indii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek čtyř společností na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s indickými orgány. Nebylo předloženo žádné stanovisko.
(31)
Po poskytnutí informací žadatel poukázal na existenci 17 výrobců PSV v Indii a vznesl otázku, zda je vzorek čtyř vyvážejících výrobců reprezentativní. Komise potvrzuje, že vzorek čtyř indických vyvážejících výrobců byl považován za reprezentativní, protože pokrývá přibližně 90 % celkového objemu indického vývozu do Unie během období šetření.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců ve Vietnamu
(32)
Komise požádala všechny známé vyvážející výrobce ve Vietnamu, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zastoupení Vietnamu při Evropské unii, aby našlo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(33)
Pět vyvážejících výrobců ve Vietnamu poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku, ale jedna z těchto společností nevykázala žádný prodej na vývoz do Unie během období šetření. Proto se Komise rozhodla tuto společnost neprošetřovat. S ohledem na malý počet zbývajících vyvážejících výrobců Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.
(34)
Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že v případě Vietnamu byly obdrženy odpovědi na dotazník od tří ze čtyř vyvážejících výrobců a že Komise měla usilovat o dosažení stejného pokrytí rovněž pro čínský a indický vývoz. Komise zdůrazňuje, že situace výrobního odvětví ve Vietnamu byla značně odlišná vzhledem k velmi omezenému počtu spolupracujících vyvážejících výrobců (tj. třem) na rozdíl od významného počtu vyvážejících výrobců v Číně a Indii. Proto byl výběr vzorku zapotřebí pouze v těchto dvou posledně jmenovaných zemích. Komise rovněž upřesňuje, že tři spolupracující vietnamští vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo, představují více než 99 % celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z Vietnamu do Unie.
b) Individuální zjišťování
(35)
O individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení požádali tři vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců v ČLR. Vzhledem k počtu žádostí o individuální zjišťování a velikosti vzorku vyvážejících výrobců z Číny by posuzování těchto žádostí znamenalo příliš velké zatížení. Uvedené žádosti byly proto zamítnuty.
(36)
O individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení požádal jeden vyvážející výrobce v Indii. Přezkoumání této žádosti bylo přijato. Zejména bylo rozhodnuto, že individuální zjišťování by v tomto konkrétním případě neznamenalo příliš velké zatížení a nebránilo by včasnému ukončení šetření.
c) Odpovědi na dotazník
(37)
Komise rozeslala dotazníky zástupcům Číny (včetně zvláštních dotazníků pro banky a výrobce PTA a MEG), zástupcům Indie (včetně zvláštních dotazníků pro banky) a zástupcům Vietnamu (včetně zvláštních dotazníků pro banky a výrobce PTA a MEG). Komise dále zaslala dotazníky pěti vyvážejícím výrobcům v Číně zařazeným do vzorku, pěti vyvážejících výrobcům (čtyřem zařazeným do vzorku a jednomu nezařazenému do vzorku) v Indii, čtyřem vyvážejícím výrobcům ve Vietnamu, čtyřem výrobcům v Unii, pěti dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a 105 uživatelům.
(38)
Pokud jde o Čínu, obdrženy byly odpovědi na dotazník od čínské vlády (ministerstva obchodu) a pěti vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců v Číně, kteří byli zařazeni do vzorku. Pokud jde o Indii, obdrženy byly odpovědi na dotazník od indické vlády (ministerstva obchodu a průmyslu), čtyř vyvážejících výrobců v Indii, kteří byli zařazeni do vzorku, a indického vyvážejícího výrobce, který požádal o individuální zjišťování. Pokud jde o Vietnam, byly obdrženy odpovědi od vietnamské vlády (vietnamského úřadu pro hospodářskou soutěž, ministerstva průmyslu a obchodu a různých bank). Jeden vyvážející výrobce, který představoval velmi malý objem vývozu do Unie, ukončil svoji spolupráci a na dotazník neodpověděl. Odpovědi na dotazník byly obdrženy od zbývajících tří vyvážejících výrobců (dva z nich patří do stejné skupiny) ve Vietnamu. Kromě toho odpovědi na dotazník předložili čtyři výrobci v Unii, čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a dvanáct uživatelů.
(39)
Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že patrně existuje neúměrnost mezi počtem dotazníků rozeslaných výrobcům v Unii zařazeným do vzorku na jedné straně a vývozcům a uživatelům na straně druhé. V první řadě počet dotazníků zaslaných jedné skupině hospodářských subjektů (výrobcům v Unii, vyvážejícím výrobcům, dovozcům nebo uživatelům) neukazuje, jakou váhu Komise přisuzuje jejich situaci. Jediným účelem je získat informace na správné úrovni a ve správném množství tak, aby byla analýza subvence, újmy a zájmu Unie co nejlepší.
(40)
V tomto případě byly dotazníky zaslány čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, pěti čínským vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, pěti indickým vyvážejícím výrobcům, čtyřem vietnamským vyvážejícím výrobcům, pěti dovozcům, všem známým uživatelům a těm uživatelům, kteří se přihlásili. Článek 27 základního nařízení skutečně nestanoví výběr vzorku uživatelů. Kromě toho dosavadní zkušenosti získané při šetřeních týkajících se ochrany obchodu ukazují, že ačkoli v některých případech může být na základě dostupných informací kontaktován velký počet uživatelů, obvykle jen jejich omezený počet je ochoten poskytnout odpovědi na dotazník. Proto Komise i v tomto případě aktivně usilovala o spolupráci maximálního počtu uživatelů.
d) Inspekce na místě
(41)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení subvencování, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení byly prováděny u těchto státních orgánů, finančních institucí a společností:
čínská vláda
-
čínské ministerstvo obchodu, Peking, Čína
indická vláda
-
ministerstvo obchodu a průmyslu, Dillí
vietnamská vláda
-
vietnamský úřad pro hospodářskou soutěž, ministerstvo průmyslu a obchodu, Hanoj
-
ministerstvo financí, Hanoj (včetně inspekcí na místě v několika bankách)
-
celní orgány v Thai Binh, město Thai Binh, provincie Thai Binh
výrobci v Unii
-
Trevira GmbH, Bobingen, Německo
-
Wellman International Ltd., Kells, Irsko
-
Greenfiber International S.A., Buzau, Rumunsko
-
Silon spol. s r. o., Sezimovo Ústí, Česká republika
dovozci
-
Elias Enterprises Limited, Altrincham, Spojené království
uživatelé
-
Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Německo
vyvážející výrobci v Číně
-
Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd., Šanghaj
-
Jiangsu Huaxicun Co, vesnice Chua-si, Ťiang-jin
-
Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Su-čou
-
Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Sia-men
-
Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fu-jang
vyvážející výrobci v Indii
-
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Bombaj
-
Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur
-
Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur
-
Reliance Industries Limited, Bombaj
-
Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Bombaj
vyvážející výrobci ve Vietnamu
-
Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., město Halong
-
Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, město Thai Thuy, provincie Thai Binh a Hop Than Co. Ltd., město Thai Binh, provincie Thai Binh (společně označovaní jako „skupina Thai Binh“).
(42)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že většina čínských výrobců je regionálně koncentrována v provinciích Ťiang-su a Če-ťiang na jihovýchodním pobřeží a ani v jedné z těchto dvou provincií se neuskutečnila inspekce na místě. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co a Jiangsu Huaxicun Co se nacházejí v provincii Ťiang-su, zatímco Zhejiang Anshun Pettechs Fibre se nachází v provincii Če-ťiang. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(43)
Žadatel dále tvrdil, že dva velcí čínští výrobci z hlediska výrobní kapacity nebyli zahrnuti do vzorku. V tomto ohledu je třeba připomenout, že - jak je vysvětleno v 16. a 18. bodě odůvodnění - Komise vybrala vzorek na základě objemu vývozu do Unie a vybrala pět největších vývozců/skupin výrobců vyvážejících do Unie v souladu s článkem 27 základního nařízení. Samotná skutečnost, že existují jiní velcí výrobci PSV v Číně jako taková nezpochybňuje reprezentativnost vzorku.
(44)
Žadatel uvedl podobné tvrzení ohledně Vietnamu s tím, že dva významní vietnamští výrobci PSV nebyli do rozsahu šetření zahrnuti. Jak Komise vysvětlila v 32. až 34. bodě odůvodnění, šetření zahrnovalo všechny vietnamské výrobce PSV vyvážející do Unie a obdrženy byly odpovědi od tří vyvážejících výrobců, kteří představují téměř celý vývoz PSV do Unie. Skutečnost, že mohou existovat další významní výrobci PSV ve Vietnamu, kteří dotčený výrobek nevyvážejí do Unie, nemá význam pro reprezentativnost spolupracujících vyvážejících výrobců.
1.3. OBDOBÍ ŠETŘENÍ A POSUZOVANÉ OBDOBÍ
(45)
Šetření subvencování a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(46)
Po poskytnutí informací předložil žadatel připomínky k délce období šetření, které považoval za krátké a které podle něj „nepříznivě ovlivnilo“ zjištění Komise. Žadatel uvedl, že doba dvanácti měsíců nezohlednila skutečnost, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, údajně trvala několik let. Žadatel byl rovněž toho názoru, že subvence uvedené ve stížnosti nemohly být dostatečně analyzovány použitím období šetření v délce dvanácti měsíců.
(47)
Co se týče analýzy újmy, je třeba zdůraznit, že Komise posoudila roky 2010, 2011, 2012 a období šetření, a nikoli, jak stěžovatel uvádí, pouze dvanáct měsíců období šetření. Pokud jde o stanovení existence subvence, Komise rozhodla, že v rámci svého prostoru pro uvážení a v souladu s články 5 a 11 základního nařízení zvolila období šetření v délce dvanácti měsíců. Do poskytnutí informací se ani žadatel, ani žádná jiná zúčastněná strana nevyjádřili k délce období šetření, které bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení a v dotaznících. Komise se domnívá, že období šetření v délce dvanácti měsíců je vhodné k zajištění reprezentativních výsledků pro účely šetření. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
1.4. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(48)
Dne 2. října 2014 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zastavit řízení a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se vyjádřily. Vyjádření poskytli sdružení uživatelů, žadatel, jeden čínský vyvážející výrobce a jeho přidružené podniky, čtyři indičtí vyvážející výrobci, čínská vláda a vietnamská vláda. Poskytnutá vyjádření Komise zvážila a v odůvodněných případech zohlednila.
(49)
Vyjádření poskytnutá sdruženími uživatelů se zabývala otázkou zájmu Unie, která nebyla posuzována, protože neexistují důvody pro uložení opatření.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. DOTČENÝ VÝROBEK
(50)
Dotčeným výrobkem jsou syntetická polyesterová střižová vlákna, nemykaná, nečesaná ani jinak nezpracovaná pro spřádání, pocházející z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu, v současné době kódu KN 5503 20 00 (dále jen „dotčený výrobek“).
(51)
Dotčený výrobek lze obvykle vyrábět buď s použitím PTA (přečištěné kyseliny tereftalové) a MEG (ethylenglykolu), nebo s použitím vloček z recyklovaných PET lahví k výrobě recyklovaných PSV. Výrobek se používá v široké řadě aplikací, například v oblečení, oděvech a bytovém vybavení, v automobilovém průmyslu, v odvětví hygienických a zdravotnických prostředků a také ve stavebnictví.
2.2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(52)
Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití:
-
dotčený výrobek,
-
výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu dotčených zemí a
-
výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.
(53)
Komise rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
2.3. TVRZENÍ TÝKAJÍCÍ SE DEFINICE VÝROBKU
2.3.1. PSV vyrobená z PTA/MEG a PSV vyrobená z recyklovaných PET lahví
(54)
Dva státní orgány a jedno sdružení zastupující vyvážející výrobce jedné z dotčených zemí tvrdily, že PSV vyrobená z PTA/MEG a PSV vyrobená z recyklovaných PET lahví by měla být považována za dva odlišné výrobky. Toto tvrzení bylo založeno na rozdílu v hlavních surovinách, protože u některých typů PSV se používají PTA/MEG, zatímco u některých jiných typů se místo toho používají vločky vyrobené z recyklovaných PET lahví. V souvislosti s tím byly zmíněny náklady a prodejní ceny jako důležité rozdíly. Uvádělo se rovněž, že existují podstatné rozdíly v jakosti mezi PSV vyrobenými z PTA a MEG a PSV vyrobenými z recyklovaných PET lahví, které mají dopad na použití a uplatnění.
(55)
PSV vyrobená z PTA/MEG a PSV vyrobená z recyklovaných PET lahví skutečně představují dva různé typy PSV spadající pod definici PSV. Nicméně tyto dva typy mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná. Uznává se, že ne všechny typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, ale v předchozích šetřeních a ve stávajícím šetření bylo zjištěno, že existuje alespoň částečná zaměnitelnost a možnost souběžného použití různých typů výrobků. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(56)
Jeden vyvážející výrobce ve svém podání znovu uvedl, že použití recyklovaných PET lahví ve srovnání s použitím vloček vyrobených z recyklovaných PET lahví znamená odlišný výrobní proces a odlišnou surovinu. Táž strana také dodala, že náklady a prodejní ceny, jakož i jakost jsou u PSV vyrobených z recyklovaných PET lahví výrazně nižší než u „běžných PSV“. Komise zastává názor, že surovina, ať už jsou to recyklované PET lahve nebo vločky vyrobené z recyklovaných PET lahví, je v zásadě stejná. Další kroky nezbytné při použití PET lahví ve srovnání s PET vločkami jsou třídění a mytí lahví, po nichž následuje drcení lahví do podoby vloček. Všechny následné fáze výrobního procesu jsou stejné. Kromě toho má konečný výrobek stejné vlastnosti za předpokladu, že mohou existovat různé třídy jakosti, jak bylo rovněž stanoveno v kontrolním čísle výrobku. Cenový rozdíl (pokud existuje) v důsledku různých tříd jakosti je proto rovněž zohledněn kontrolním číslem výrobku. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
2.3.2. Komoditní PSV a speciální PSV
(57)
Jeden státní orgán a čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že ke komoditním PSV a speciálním PSV se má přistupovat jako k odlišným výrobkům vzhledem k rozdílům ve výrobních nákladech, prodejních cenách a použití. Bylo rovněž uváděno, že výrobní odvětví Unie se zaměřuje na speciální PSV jako na hlavní typ PSV, zatímco dotčené země dodávají hlavně komoditní PSV.
(58)
Státní orgán a čtyři vyvážející výrobci, kteří předložili tvrzení popsané v 57. bodě odůvodnění, neposkytli definici speciálních PSV.
(59)
Speciální PSV podle definice výrobců v Unii zařazených do vzorku, sahají od PSV vyrobených z kombinace polyesteru a polyetylenu pro použití v hygienických výrobcích, barevných (barvených) PSV, PSV se specifickou pevností, PSV zpomalujících hoření, PSV pro technické použití (jako jsou geotextilie a netkané textilie používané ve stavebnictví), PSV definovaných, vyvinutých a upravených spolu se zákazníkem pro specifické aplikace používané v automobilovém průmyslu (obzvláště viditelné obložení automobilů musí být barevně konzistentní).
(60)
Standardní PSV podle výrobců v Unii zařazených do vzorku zahrnují PSV, která mají širší škálu pružnosti, pokud jde o jejich specifikace.
(61)
Podle navržené definice typu speciálních PSV a typu komoditních PSV mají oba typy stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Skutečnost, že existuje několik typů, tříd nebo jakostí nevylučuje, že mohou být považovány za jediný výrobek. Možná užití u komoditních PSV se jeví jako širší než u typu speciálních PSV, avšak tyto rozdíly nepostačovaly k tomu, aby byly kvalifikovány jako dva samostatné výrobky. Ačkoli typy PSV mají různé vlastnosti odpovídající jejich konkrétnímu účelu, jejich základní fyzikální vlastnosti, uplatnění a použití jsou stejné.
(62)
Kromě toho je nutné vyjasnit, že během období šetření nebyly typy speciálních PSV hlavním typem PSV vyráběných výrobci v Unii. V průměru představovaly kolem 40 % všech typů PSV vyráběných výrobci v Unii zařazenými do vzorku podle jejich definice komoditních PSV a speciálních PSV.
(63)
Po poskytnutí informací jeden vyvážející výrobce znovu předložil vyjádření, že speciální typ PSV a komoditní typ PSV nejsou „obdobné výrobky“, a tudíž nemohou být přezkoumány společně. Táž strana poukázala na to, že typ speciálních PSV a typ komoditních PSV se liší v konečném užití, výrobních nákladech a prodejní ceně. Proto považoval za selhání Komise, že nepřezkoumala rozdíly v nákladech a prodejních cenách typu speciálních PSV a typu komoditních PSV. Uvedl, že není jasné, jak byly stanoveny výrobní náklady a prodejní ceny výrobku, který je předmětem šetření, a požádal Komisi, aby prozkoumala analýzu cenového podbízení po oddělení údajů pro komoditní PSV a speciální PSV.
(64)
Komise potvrzuje, že se PSV prodávají v různých typech pro použití při spřádání nebo v netkaných výrobcích. Například PSV mohou mít mono- nebo bikomponentní složení a také odlišné specifikace, jako jsou decitex, pevnost, lesk, třídy jakosti atd. Tyto zvláštnosti byly zohledněny kontrolním číslem výrobku, k němuž Komise neobdržela připomínky. Uznává se, že komoditní a speciální PSV nejsou vzájemně zaměnitelná ve všech možných aplikacích, ale existuje částečná zaměnitelnost a možnost souběžného použití mezi různými typy výrobku. Jak je popsáno v 61. bodě odůvodnění a stanoveno v předešlých řízeních týkajících se stejného výrobku, fyzikální a chemické vlastnosti, jakož i konečné užití těchto typů výrobků jsou v podstatě stejné. Všechny typy jsou vyrobeny ze stejných surovin (PTA/MEG nebo recyklované PET), jež představují více než 60 % výrobních nákladů. Do nich je možno přidávat aditiva nebo doplňkové složky, aby se dosáhlo jistých specifických vlastností vlákna. Kontrolní číslo výrobku zahrnuje údaje o původu surovin a další prvky, které mají dopad na výrobní náklady a prodejní ceny. Nicméně neexistují podstatné rozdíly ve výrobním procesu komoditních a speciálních PSV. Je to patrné v případě výrobců v Unii zařazených do vzorku, z nichž žádný nevyráběl výhradně buď komoditní PSV, nebo speciální PSV. Kromě toho zřejmě neexistuje konzistentní a a společně stanovená definice speciálních PSV. Například, jak je popsáno v 59. bodě odůvodnění, PSV používaná v odvětví hygienických prostředků jsou považována některými výrobci v Unii za speciální typ. Různí uživatelé a jedno sdružení uživatelů naopak uvedli, že PSV, která se mají používat v odvětví hygienických prostředků například pro vlhčené ubrousky, jsou komoditním typem, ačkoli by ze zdravotních a bezpečnostních důvodů pokud možno neměly být z recyklovaných surovin. Kromě toho někteří výrobci v Unii považují typy PSV, které plní určité specifické požadavky zákazníků (například na konkrétní barvu) za speciální PSV, ačkoli tyto typy mohou procházet úplně stejným výrobním procesem a mít stejné výrobní náklady jako kterýkoli jiný (komoditní) typ. Komise proto nemohla vycházet ze samozvané kategorizace typu komoditních a speciálních PSV, a proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
2.3.3. Další tvrzení týkající se definice výrobku
(65)
Jeden uživatel a jedno sdružení uživatelů tvrdili, že PSV dovážená z Číny mají vyšší jakost než PSV vyráběná v Unii. Jedním z argumentů bylo, že PSV pocházející z Čínské lidové republiky neobsahují kusy tvrdých polymerů. Dalším uplatněným argumentem byla světlost čínských PSV, zatímco o PSV vyráběných v Unii se tvrdilo, že obsahují odstíny šedé, protože většina PSV z Unie jsou PSV z recyklovaných PET lahví.
(66)
První argument, že PSV z Unie obsahují kusy tvrdých polymerů, nebyl podložen žádnými důkazy. Navíc byl v jiných podáních uživatelů a v odpovědích na dotazník pro uživatele uveden opak (to znamená, že PSV vyráběná výrobci v Unii jsou obvykle vyšší jakosti než PSV vyráběná dotyčnými zeměmi).
(67)
Pokud jde o druhý argument týkající se světlosti, informace poskytnuté v průběhu šetření potvrzují, že PSV vyrobená z PTA/MEG jsou obvykle světlejší než PSV z recyklovaných PET lahví (nepřidávají-li se během výrobního procesu pigment a/nebo zjasňovače). Nicméně oba typy PSV mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná. Je také třeba poznamenat, že při výpočtu újmy byla základní surovina jednou ze skutečností, které byly zohledněny. Jinými slovy, dovážená PSV z recyklovaných PET lahví by byla srovnávána pouze s PSV vyrobenými v Unii z recyklovaných PET lahví. Obdobně by byla dovážená PSV vyrobená z PTA a MEG srovnávána pouze s PSV vyrobenými v Unii z PTA a MEG.
(68)
Jedno sdružení uživatelů, jeden vyvážející výrobce a státní orgán tvrdili, že následní uživatelé často vyžadují, aby výrobky byly vyrobeny s použitím PSV pocházejících z dotčených zemí (zejména Číny).
(69)
Nebyly předloženy žádné důkazy, které by toto tvrzení podpořily či by podrobně rozvedly odůvodnění, proč je vyžadováno PSV ze tří dotčených zemí (pokud následní zákazníci takový požadavek skutečně předkládají).
(70)
Sdružení uživatelů konkrétněji uvedlo, že Svaz automobilového průmyslu připouští pouze PSV pocházející z Číny.
(71)
Neodůvodnilo však své tvrzení a neprokázalo, že PSV vyráběná výrobci v Unii nemohou být používána Svazem automobilového průmyslu. Kromě toho ověřené údaje prokázaly, že výrobci v Unii rovněž prodávají značná množství PSV Svazu automobilového průmyslu, což svědčí o opaku.
(72)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že PSV vyráběná tímto vyvážejícím výrobcem a PSV vyráběná výrobci v Unii jsou odlišné výrobky, ačkoli se oba vyrábějí z recyklovaných PET lahví. Podle tohoto vyvážejícího výrobce se jeho PSV (převážně) vyrábějí z recyklovaných PET lahví (nikoli vloček), které procházejí odlišným výrobním procesem a představují odlišné suroviny ve srovnání s výrobci PSV používajícími vločky vyrobené z recyklovaných PET lahví.
(73)
Toto tvrzení bylo odmítnuto, neboť PET lahve a vločky z PET lahví (které jsou PET lahvemi rozdrcenými na vločky) jsou v podstatě stejné suroviny, i když v jiné formě.
2.3.4. Závěr
(74)
Proto byl vyvozen závěr, že všechny typy PSV, které jsou předmětem tohoto šetření, mají stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná.
3. SUBVENCOVÁNÍ
3.1. ČÍNA
3.1.1. Obecně
(75)
Na základě informací v podnětu a odpovědí na dotazník Komise byly předmětem šetření následující režimy, jež byly údajně zapojeny do poskytování subvencí čínskými vládními orgány:
A.
Preferenční úvěry poskytované odvětví PSV bankami ve státním vlastnictví a pověření a řízení soukromých bank vládou
B.
Dodávky zboží a poskytování služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou a pověření a řízení soukromých dodavatelů vládou
-
dodávky PTA a MEG vládou za cenu nižší než přiměřenou,
-
poskytování pozemků a práv k užívání pozemků vládou za cenu nižší než přiměřenou,
-
dodávky elektrické energie vládou,
-
program zásobování levnou vodou.
C.
Rozvojové granty a úrokové subvence pro textilní odvětví
-
zvláštní fond „Go Global“,
-
fond na podporu obchodu pro oblast zemědělství, lehkého průmyslu a textilních výrobků.
D.
Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
-
osvobození od daně z příjmu pro zahraniční podniky (podniky se zahraničními investicemi),
-
osvobození od daně z příjmu v případě dividend vyplácených mezi způsobilými tuzemskými podniky,
-
snížení daně z příjmů pro způsobilé podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií,
-
snížení daně z příjmu ve zvláštních hospodářských zónách,
-
snížení daně z příjmu pro podniky zaměřené na vývoz,
-
daňové úlevy až do výše 40 % nákupní hodnoty zařízení vyrobeného v tuzemsku.
E.
Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla
-
osvobození od daně z přidané hodnoty a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení,
-
odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi na nákup zařízení vyrobeného v Číně.
F.
Jiné regionální/provinční programy
-
daňová (a jiná) osvobození v rozvojových zónách provincie Ťiang-su,
-
daňové pobídky ve městě Čchang-čou,
-
preferenční pronájmy ve městě Čchang-čou,
-
programy vývozních pobídek v provincii Če-ťiang,
-
granty na technologické inovace v provincii Če-ťiang,
-
pobídky v oblasti daní a poplatků v rozvojových zónách v provincii Kuang-tung,
-
vývozní pobídky v provincii Kuang-tung,
-
proplácení právních poplatků v provincii Kuang-tung,
-
programy (zvláštních) fondů pro činnosti zahraničního obchodu v provincii Kuang-tung,
-
subvence úroků z půjček na podporu projektů technologických inovací v provincii Kuang-tung,
-
preferenční daňové sazby v rozvojových zónách v provincii Šanghaj,
-
zvýhodněná infrastruktura v provincii Šanghaj,
-
úvěrová a daňová politika pro podniky zaměřené na vývoz v provincii Šanghaj.
(76)
Komise podrobila šetření všechny režimy uvedené v podnětu. U každého režimu bylo šetřeno, zda je podle ustanovení článku 3 základního nařízení možné prokázat finanční příspěvek čínské vlády a výhodu získanou vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku. Šetření odhalilo, že v daném případě je jakákoli zjištěná výhoda u šetřených režimů nižší než použitelná minimální prahová hodnota stanovená v čl. 14 odst. 5 (3) základního nařízení. Proto se nepovažuje za nutné vyvodit závěr o napadnutelnosti jednotlivých režimů.
Podrobné údaje o režimech a odpovídající míry výhody pro jednotlivé společnosti jsou uvedeny níže.
3.1.2. Konkrétní režimy
Režimy, které nebyly využity čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku během období šetření
(77)
U níže uvedených režimů bylo zjištěno, že je čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců během období šetření nevyužily, a proto výhoda nemohla být prokázána:
-
dodávky PTA a MEG za cenu nižší než přiměřenou,
-
dodávky elektrické energie vládou za cenu nižší než přiměřenou,
-
dodávky levné vody vládou za cenu nižší než přiměřenou,
-
zvláštní fond „Go Global“,
-
fond na podporu obchodu pro oblast zemědělství, lehkého průmyslu a textilních výrobků,
-
osvobození od daně z příjmu pro zahraniční podniky (podniky se zahraničními investicemi),
-
snížení daně z příjmů pro způsobilé podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií,
-
snížení daně z příjmu ve zvláštních hospodářských zónách,
-
snížení daně z příjmu pro podniky zaměřené na vývoz,
-
daňové úlevy až do výše 40 % nákupní hodnoty zařízení vyrobeného v tuzemsku,
-
jiné regionální/provinční programy.
(78)
Co se týče poskytování PTA a MEG za cenu nižší než přiměřenou, v podnětu se tvrdilo, že čínská vláda kontroluje některá dodavatelská odvětví a výrobky, aby poskytovala výrobcům PTA a MEG vstupy za příznivé ceny. Na tomto základě získávají výrobci PSV napadnutelné subvence prostřednictvím nákupu PTA a MEG vyrobené státem od státem vlastněných podniků za cenu nižší než tržní, a tudíž za cenu nižší než přiměřenou.
(79)
Šetření však odhalilo, že čínští vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců PSV dováželi většinu vstupů PTA a MEG pro výrobu PSV na vývoz v režimu aktivního zušlechťovacího styku.
(80)
V důsledku nebylo možné prokázat subvence pro společnosti zařazené do vzorku na základě tohoto údajného programu.
(81)
Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že Komise poskytla částečnou analýzu pouze jednoho programu subvencování nevyužívaného čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku během období šetření, a to dodávek PTA/MEG za subvencované ceny. S ohledem na tento režim žadatel tvrdil, že způsob, jakým byl vzorek vybrán, a skutečnost, že významný výrobce PSV v Číně nebyl předmětem šetření, ovlivnila stanovení subvencování u tohoto režimu.
(82)
Jak bylo objasněno výše v 16. a 18. bodě odůvodnění, z 23 čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců, kteří při šetření spolupracovali, vybrala Komise vzorek sestávající z pěti největších vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců, který byl považován za reprezentativní ve smyslu článku 27 základního nařízení. Čínský výrobce, o němž se žadatel zmínil a jenž nebyl zařazen do vzorku, během období šetření nevyvážel PSV do Unie ve významném množství. Proto nezařazení tohoto výrobce neovlivnilo reprezentativnost vzorku a nemělo zásadní vliv na závěry o dotčeném režimu subvencí.
(83)
Komise potvrzuje, že si vyžádala informace a odpovědi týkající se všech subvenčních režimů uvedených v podnětu, včetně těch, které uvádí žadatel ve svém stanovisku k poskytnutým informacím, avšak bylo zjištěno, že tyto režimy nebyly využity vyvážejícími výrobci/skupinami vyvážejících výrobců zařazenými do vzorku. V 78. bodě odůvodnění Komise uvedla další podrobnosti o dodávkách PTA/MEG za cenu nižší než přiměřenou, neboť tohoto režimu subvencí se týkalo významné tvrzení obsažené v podnětu a tento režim mohl poskytovat významnou napadnutelnou subvenci.
Režimy, které byly využity čínskými vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku během období šetření
3.1.3. Preferenční půjčky poskytované odvětví PSV
(84)
Žadatel tvrdil, že výrobci PSV mají výhodu z půjček s nízkými (subvencovanými) úrokovými sazbami od bank zajišťujících vládní politiku a obchodních bank ve státním vlastnictví na základě politiky čínské vlády poskytovat finanční pomoc, jež má stimulovat a podporovat růst a rozvoj odvětví textilních a chemických vláken.
a) Právní základ
(85)
Preferenční úvěry v Číně jsou upraveny těmito právními předpisy: Zákon ČLR o obchodních bankách (zákon o bankovnictví), obecná pravidla týkající se půjček vyhlášená Čínská lidovou bankou (PBOC) dne 28. června 1996 a rozhodnutí č. 40 Státní rady.
b) Výpočet výše subvence
(86)
Ustanovení čl. 6 písm. b) základního nařízení stanoví, že výhoda u preferenčních půjček by se měla vypočítat jako rozdíl mezi částkou zaplacených úroků a částkou, která by byla zaplacena za srovnatelnou obchodní půjčku, kterou by společnost mohla získat na trhu. Komise vytvořila tržní referenční hodnotu pro srovnatelné obchodní půjčky.
(87)
Referenční hodnota byla vypočtena na základě čínských úrokových sazeb, upravených tak, aby odrážely běžné tržní riziko (tedy se mělo za to, že všem podnikům v Číně je udělena pouze nejvyšší známka pro dluhopisy neinvestičního stupně (BB dle agentury Bloomberg) a byla uplatněna na standardní úvěrovou sazbu Čínské lidové banky adekvátní prémie předpokládaná u dluhopisů, jež podniky s tímto ratingem vydávají).
(88)
Výhoda pro vyvážející výrobce/skupiny vyvážejících výrobců byla vypočtena tím způsobem, že úrokový diferenciál v procentním vyjádření byl vynásoben nesplacenou výší půjčky, tj. byl uvažován úrok nezaplacený během období šetření. Tato částka byla poté přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků spolupracujících vyvážejících výrobců.
c) Závěr
(89)
Výhoda prokázaná u tohoto programu se pohybuje mezi 0 % a 0,50 %.
3.1.4. Poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou
a) Právní základ
(90)
Ustanovení týkající se práva k užívání pozemků v Číně je součástí zákona o správě půdy Čínské lidové republiky a zákona o nemovitostech Čínské lidové republiky.
b) Uplatňování v praxi
(91)
Podle článku 2 zákona o správě půdy je vlastníkem veškerých pozemků vláda, neboť podle čínské ústavy a příslušných právních předpisů je půda v kolektivním vlastnictví čínského lidu. Podle tohoto zákona nelze pozemky prodávat, lze však přidělovat práva k jejich užívání. Státní orgány tak činí na základě veřejné výzvy k podávání nabídek, cenových odhadů či dražby.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(92)
Spolupracující vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců předložili údaje k pozemkům, jež mají v držbě, i smlouvy či osvědčení o příslušných užívacích právech; čínská vláda však neuvedla údaje k tomu, jak jsou užívací práva k pozemkům oceňována.
d) Výpočet výše subvence
(93)
S ohledem na učiněný závěr, že situace v Číně, pokud jde o práva k užívání pozemků, není řízena trhem, se zdá, že soukromé referenční hodnoty nejsou v Číně k dispozici. Úprava nákladů či cen tedy není v případě Číny proveditelná. Za těchto okolností se má za to, že v Číně neexistuje příslušný trh, a v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení je oprávněné použít vnější referenční hodnotu tak, aby bylo možno určit výši výhody. S ohledem na to, že čínská vláda nenavrhla vnější referenční hodnotu musela Komise ke stanovení vhodné vnější referenční hodnoty využít dostupných údajů. V této souvislosti se mělo za to, že z důvodů uvedených níže v 94. bodě odůvodnění je jako přiměřenou referenční hodnotu vhodné použít údaje ze samostatného celního území Tchaj-wan.
(94)
Podle názoru Komise jsou ceny pozemků na Tchaj-wanu aproximačně nejbližší k oblastem v Číně, kde jsou spolupracující vyvážející výrobci usazeni. Většina vyvážejících výrobců se nachází ve východní části Číny, v rozvinutých oblastech s vysokým HDP (hrubým domácím produktem) v provinciích s vysokou hustotou obyvatelstva.
(95)
Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Tato výhoda se vypočte s ohledem na rozdíl mezi částkou, kterou zaplatí každá společnost za práva k užívání pozemků, a částkou, která by měla být běžně placena na základě tchajwanské referenční hodnoty.
(96)
Při tomto výpočtu použila Komise průměrnou cenu pozemků za metr čtvereční na Tchaj-wanu, jež byla upravena o znehodnocení měny a vývoj HDP ode dne, kdy byla uzavřena ta která smlouva o přidělení užívacích práv k pozemkům. Údaje o cenách pozemků pro průmyslové využití byly získány z internetových stránek odboru průmyslu tchajwanského ministerstva obchodu. Znehodnocení měny a vývoj HDP pro Tchaj-wan byly vypočteny na základě míry inflace a vývoje DPH na obyvatele při současných cenách v USD na Tchaj-wanu zveřejněných Mezinárodním měnovým fondem v jeho výhledu na rok 2011 s názvem World Economic Outlook. V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) přepočtena na dobu šetření; přitom byla uvažována běžná doba trvání práv k užívání pozemků určených k průmyslovému využití v Číně, tj. 50 let nebo 70 let. Tato částka byla následně přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož vyvážející výrobci zařazení do vzorku za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
e) Závěr
(97)
Výhoda prokázaná u tohoto režimu se pohybuje mezi 0,02 % a 0,82 %.
3.1.5. Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
3.1.5.1. Osvobození od daně z příjmu v případě dividend vyplácených mezi způsobilými tuzemskými podniky
a) Právní základ
(98)
Právní základy těchto osvobození od daně z výnosů z dividend jsou články 25-26 zákona o dani z příjmu podniků a článek 83 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmu podniků.
b) Uplatňování v praxi
(99)
Tento program se skládá z preferenčního daňového zacházení pro podniky se sídlem v Číně, které jsou akcionářem v jiných podnicích se sídlem v Číně v podobě osvobození tuzemských mateřských podniků od daně z příjmu z určitých dividend, bonusů a jiných kapitálových investic.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(100)
Dva vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců ve svém přiznání k dani z příjmů vykázali osvobození od daně z příjmů u částky, která je označena jako dividendy, bonusy a jiné příjmy z kapitálových investic, které plynou způsobilým rezidentům a podnikům v souladu s podmínkami dodatku 5 k přiznání k dani z příjmů (roční výkaz daňových zvýhodnění). Příslušné společnosti neodvedly z vykázaných částek daň z příjmů.
d) Výpočet výše subvence
(101)
Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou vyvážejícími výrobci se považuje výše celkové daňové povinnosti se zahrnutím příjmu z dividend, jenž příjemcům plyne od jiných podniků se sídlem v Číně, po odečtení částky, kterou příjemci skutečně zaplatili při zohlednění osvobození dividend od daně. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
e) Závěr
(102)
Výhoda prokázaná u tohoto programu se pohybuje mezi 0 % a 0,06 %.
3.1.6. Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla
3.1.6.1. Osvobození od daně z přidané hodnoty (dále jen „DPH“) a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení
a) Právní základ
(103)
Právní základ tohoto programu tvoří oběžník Státní rady o úpravě daňové politiky v případě dováženého zařízení, „Kuo Fa č. 37/1997“, sdělení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy [2008] č. 43, oznámení národní komise pro rozvoj a reformy č. 316 2006 ze dne 22. února 2006 o důležitých otázkách k vyřizování potvrzení o státem podporovaných projektech financovaných z domácích a zahraničních zdrojů a katalog zboží dováženého pro podniky se zahraničními investicemi nebo podniky domácí, jež nelze vyjmout z celní povinnosti, pro rok 2008.
b) Uplatňování v praxi
(104)
Tento program poskytuje osvobození od DPH a dovozních cel ve prospěch podniků se zahraničními investicemi nebo tuzemských podniků pro dovoz kapitálového vybavení použitého v jejich výrobě. Osvobození od daně je podmíněno tím, že zařízení nesmí být uvedeno na seznamu nezpůsobilých zařízení a že podnik musí obdržet osvědčení o státem podporovaných projektech, jež vydávají čínské orgány nebo národní komise pro rozvoj a reformy v souladu s příslušnými právními předpisy týkajícími se investicí, daní a cel.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(105)
Osvobození od DPH a dovozních cel pro dovážená zařízení vykázali čtyři čínští vyvážející výrobci/skupiny vyvážejících výrobců.
d) Výpočet výše subvence
(106)
Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Výše výhody, kterou příjemci získali, je stanovena ve výši osvobození dovezeného zařízení od DPH a cla. Získaná výhoda byla odepisována po dobu životnosti zařízení v souladu s běžnými účetními postupy společnosti. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše této subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat z prodeje výrobků, jehož spolupracující vyvážející výrobci za období šetření dosáhli, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
e) Závěr
(107)
Výhoda prokázaná u tohoto programu se pohybuje mezi 0 % a 0,45 %.
3.1.6.2. Odpočty DPH pro podniky se zahraničními investicemi při nákupu zařízení vyrobeného v Číně
a) Právní základ
(108)
Právní základ tohoto programu tvoří oběžník státní daňové správy o vyhlášení prozatímních opatření o vracení daně při nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku subjekty se zahraničními investicemi, č. 171, 199, 20.9.1999; oznámení státní daňové správy o zastavení uplatňování slevy na daň z příjmů podniků a opatření týkajících se výjimek pro investice podniku do nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku státní daňové správy, č. 176 [2008] ministerstva financí.
b) Uplatňování v praxi
(109)
Tento program poskytuje výhody subjektům se zahraničními investicemi v podobě vracení DPH při nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku. Zařízení nesmí být klasifikováno jako zboží bez možnosti osvobození a jeho hodnota nesmí překročit celkový investiční limit pro subjekty se zahraničními investicemi podle „zkušebních správních opatření pro nákup zařízení vyrobeného v tuzemsku“.
c) Zjištění, jež šetření přineslo
(110)
Dva vyvážející vývozci/skupiny vyvážejících výrobců zařazení do vzorku předložili o tomto režimu podrobné informace, včetně údajů o výši získané výhody.
d) Výpočet výše subvence
(111)
Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu, kterou příjemci získali, se považuje výše DPH proplacené při nákupu zařízení vyrobeného v tuzemsku. Získaná výhoda byla odepisována po dobu životnosti zařízení v souladu s postupy běžnými v daném odvětví.
e) Závěr
(112)
Výhoda prokázaná u tohoto režimu se pohybuje mezi 0 % a 0,01 %.
3.1.7. Jiné regionální/provinční programy
(113)
Šetření potvrdilo, že společnosti zařazené do vzorku nezískaly z programů zmíněných v 75. bodě odůvodnění během období šetření žádnou výhodu.
3.1.8. Výše subvencí
(114)
Výše subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního antisubvenčního nařízení, vyjádřená valoricky, se u čínských vyvážejících výrobců pohybuje mezi 0,76 % a 1,77 %.
(115)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že není jasné, jak Komise vypočetla rozsah celkového subvenčního rozpětí. Rozsah celkových souhrnných subvencí pro čínské vyvážející výrobce/skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku vyjádřený valoricky stanovený ve 114. bodě odůvodnění představuje nižší a vyšší celkové subvenční rozpětí pěti čínských vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců.
3.1.9. Závěry týkající se Číny
(116)
Vzhledem k zanedbatelným částkám napadnutelných subvencí pro čínské vyvážející výrobce by opatření na dovoz PSV pocházejících z Číny neměla být uložena. Byl vyvozen závěr, že by v souladu s čl. 14 odst. 3 základního nařízení mělo být šetření ohledně dovozu výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky zastaveno.
3.2. INDIE
3.2.1. Obecně
(117)
Na základě informací v podnětu a odpovědí na dotazník Komise byly předmětem šetření následující režimy, jež údajně zahrnovaly poskytování subvencí indickými státními orgány:
1)
režim „Focus Market Scheme“;
2)
režim „Focus Product Scheme“;
3)
režim předběžného povolení;
4)
režim navracení cla;
5)
režim podpory vývozu kapitálových statků;
6)
režim daňových a celních osvobození v jednotkách orientovaných na vývoz a zvláštních hospodářských zónách;
7)
režim vývozních úvěrů;
8)
režim osvobození od daně z příjmu;
9)
režim na podporu zvýšení vývozu;
10)
režim povolení bezcelního dovozu;
11)
režim na podporu rozvoje trhu a úvěrových záruk;
12)
pobídkový režim vlády státu Gudžarát zaměřený na kapitálové investice;
13)
režim pobídek týkajících se daně z obratu a režim osvobození od daně z elektrické energie státu Gudžarát;
14)
subvenční režimy Západního Bengálska - pobídky a daňové výhody, včetně grantů a osvobození od daně z obratu;
15)
soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ ve státě Maháráštra, včetně režimu osvobození od daně z elektrické energie a subvence na podporu průmyslu.
Subvenční režimy, které byly využity šetřenými indickými vyvážejícími výrobci během období šetření
(118)
Šetřením bylo zjištěno, že v období šetření tyto programy poskytly výhody ověřeným vyvážejícím výrobcům:
1)
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“);
2)
režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“);
3)
režim navracení cla (dále jen „DDS“, Duty Drawback Scheme);
4)
režim předběžného povolení (dále jen „AAS“, Advance Authorisation Scheme);
5)
režim povolení bezcelního dovozu (dále jen „DFIA“, Duty Free Import Authorisation);
6)
režim podpory vývozu kapitálových statků (dále jen „EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme);
7)
soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ (dále jen „PSI“).
(119)
Režimy uvedené výše v 118. bodě odůvodnění podbodech 1), 2), 4) 5) a 6) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“ nebo „ZZO“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období šetření tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009-2014“ (dále jen „FTP 09-14“). Postupy, jimiž se FTP 09-14 řídí, stanovila indická vláda v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „HOP I 09-14“). Příručka postupů se pravidelně aktualizuje.
(120)
Režim navracení cla (DDS) uvedený výše v 118. bodě odůvodnění podbodě 3 vychází z paragrafu 75 celního zákona z roku 1962, z paragrafu 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z paragrafů 93 A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro výběr cel, spotřební daně a vracení daní za služby z roku 1995. Sazby tohoto navracení jsou pravidelně zveřejňovány.
(121)
Režim PSI uvedený výše v podbodě 7) je založen na souboru pobídek vlády státu Maháráštra z roku 2007, usnesení PSI-1707/(CR-50)/IND-8 ze dne 30. března 2007.
3.2.2. Režim „Focus Market Scheme“ („FMS“);
a) Právní základ
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavci 3.14 dokumentu FTP 09-14 a v odstavci 3.8 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(122)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Uplatňování v praxi
(123)
Vývoz všech výrobků, včetně vývozu PSV, v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v tabulkách 1 a 2 dodatku 37(C) příručky HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 3 % hodnoty FOB. Ke dni 1. dubna 2011 má vývoz všech výrobků do zemí uvedených v tabulce 3 dodatku 37(C) („Special Focus Markets“) nárok na úvěry na clo rovnající se 4 % hodnoty FOB. Tento režim se nevztahuje na určité typy vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních hospodářských zón/jednotek orientovaných na vývoz. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(124)
Úvěry na clo v rámci režimu FMS jsou volně přenositelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně kapitálových statků.
(125)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda rozhodnutí o poskytnutí či neposkytnutí úvěrů nikterak ovlivnit.
(126)
Tento režim během období šetření využili čtyři ověření vyvážející výrobci.
(127)
Po poskytnutí informací tři indičtí vyvážející výrobci zařazení do vzorku tvrdili, že ačkoli byli způsobilí k výhodě, vůbec o ni nepožádali v případě prodeje na vývoz do Unie, a tudíž nelze učinit závěr o využití této výhody. Tvrdili také, že režim FMS geograficky souvisí se zeměmi, které nejsou součástí Unie, a proto nemůže být Unií napadnut. V tomto ohledu inspekce na místě potvrdily, že nárok na výhodu FMS byl uplatňován u vývozu do třetích zemí, protože tento program se v zásadě týká vývozu do třetích zemí. Příslušní vyvážející výrobci však nedokázali uvést argumenty, kterými by zpochybnili praktické provádění programu popsané v 123. až 125. bodě odůvodnění či skutečnost, že může být výhoda režimu FMS využívána pro dotčený výrobek, totiž že úvěry na clo v rámci režimu FMS jsou volně přenositelné a že mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupu nebo zboží, včetně kapitálových statků. Tato strana zejména nedokázala uvést argumenty, kterými by zpochybnila skutečnost, že úvěry na clo poskytnuté v rámci FMS na vývoz do způsobilých třetích zemí mohou být použity ke kompenzaci dlužného dovozního cla ze vstupů zapracovaných do dotčeného výrobku vyváženého do Unie.
(128)
Tyto výhody jsou zaúčtovány na akruální bázi v účetnictví společnosti ke dnům, kdy se vývozní transakce uskutečnily, a prokazují, že nárok na výhodu vzniká v okamžiku vývozní transakce a že není pochyb o tom, že získaný úvěr na clo bude využit později. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
d) Závěry týkající se režimu FMS
(129)
Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci režimu FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto úvěr na clo v režimu FMS vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.
(130)
Kromě toho režim FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(131)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody režimu FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy přesto nárok na výhodu poskytovanou v rámci režimu FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci režimu FMS k dovozu kapitálových statků, ačkoliv kapitálové statky nespadají do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(132)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že v období šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(133)
Subvenční sazba zjištěná u tohoto režimu v období šetření u čtyř dotčených společností činí 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % a 0,63 %.
3.2.3. Režim „Focus Product Scheme“ (dále jen „FPS“)
a) Právní základ
(134)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 3.15 až 3.17 dokumentu FT-policy 09-14 a v kapitolách 3.9 až 3.11 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(135)
Podle odstavce 3.15.2 dokumentu FT-policy 09-14 jsou pro tento režim způsobilí vývozci oznámených výrobků uvedených v dodatku 37D příručky HOP I 09-14.
c) Uplatňování v praxi
(136)
Vývozce výrobků uvedených na seznamu v Dodatku 37D příručky HOP I 09-14 může požádat o potvrzení o úvěru na clo v rámci FPS ve výši 2 % až 5 % hodnoty FOB vývozu. Dotčený výrobek, který je předmětem šetření, je uveden v tabulce 1 dodatku 37D a má nárok na 2 % úvěr na clo.
(137)
Režim FPS je povývozním režimem, což znamená, že společnost musí uskutečnit vývoz, aby byla způsobilá pro získání výhod v rámci tohoto režimu. V souvislosti s tím předkládá společnost příslušnému orgánu on-line žádost a kopie příkazu k vývozu a faktury, potvrzení banky prokazující uhrazení poplatků spojených se žádostí, kopii přepravních dokladů a potvrzení banky o realizovaném přijetí platby nebo potvrzení o přijetí cizí měny ze zahraničí v případě přímého jednání o dokumentech. V případech, kdy byly originály přepravních dokladů a/nebo potvrzení banky o uskutečnění platby odeslány za účelem nárokovat výhody v rámci jakéhokoliv jiného režimu, může společnost předložit kopie, které sama ověří a na nichž uvede příslušný orgán, kterému byly originály dokumentů zaslány. On-line žádost o úvěry v rámci režimu FPS se může vztahovat nejvýše na 50 přepravních dokladů.
(138)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu FPS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálových statků a zboží, pro nějž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry FPS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(139)
Tento režim během období šetření využilo všech pět ověřených vyvážejících výrobců.
(140)
Po poskytnutí informací tři indičtí vyvážející výrobci zařazení do vzorku tvrdili, že ačkoli byli způsobilí k výhodě, vůbec o ni nepožádali přinejmenším v některých případech prodeje na vývoz, a tudíž nelze učinit závěr o využití této výhody. Nicméně příslušní vyvážející výrobci nedokázali uvést argumenty, kterými by zpochybnili praktické provádění režimu popsané v 123. až 125. bodě odůvodnění či skutečnost, že může být výhoda režimu FPS využívána pro dotčený výrobek, totiž že úvěry na clo v rámci režimu FPS jsou volně přenositelné a že mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupu nebo zboží, včetně kapitálových statků. Je třeba zopakovat, že tyto výhody jsou zaúčtovány na akruální bázi v účetnictví společnosti ke dnům, kdy se vývozní transakce uskutečnily, a prokazují, že nárok na výhodu vzniká v okamžiku vývozní transakce a že není pochyb o tom, že získaný úvěr na clo bude využit později.
d) Závěry týkající se režimu FPS
(141)
Režim FPS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu FPS je finančním příspěvkem indické vlády, jelikož nakonec bude použit ke kompenzaci dovozních cel, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cel, která by byla jinak splatná. Úvěr v rámci režimu FPS navíc příjemci přináší výhodu, protože zvyšuje jeho likviditu.
(142)
Režim FPS je mimoto ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(143)
Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A v neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody režimu FPS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupy místně a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstup, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu FPS.
e) Výpočet výše subvence
(144)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítala na základě výhody, kterou získal příjemce subvence, zjištěné v období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad, kde je uvedena mimo jiné výše úvěru FPS, jež má být poskytnuta na tuto vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o poskytnutí či neposkytnutí subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu FPS jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období šetření.
(145)
V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy v zájmu získání subvence, odečteny z takto zjištěných úvěrů, aby byla určena výše subvence (čitatel). Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(146)
Subvenční sazby zjištěné u tohoto režimu v případě pěti dotčených společností během období šetření činily 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % a 1,95 %.
3.2.4. Režim navracení cla (dále jen „DDS“)
a) Právní základ
(147)
Podrobný popis režimu DDS je obsažen v Pravidlech pro výběr cel a spotřební daně a vracení daní z roku 1995 ve znění následných oznámení.
b) Způsobilost
(148)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Uplatňování v praxi
(149)
Způsobilý vývozce může zažádat o navrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navracení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo průměrné hodnoty vstupních materiálů použitých při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DDS u dotčeného výrobku během období šetření byla 3 % hodnoty FOB do 9. října 2012, 2,1 % v období od 10. října 2012 do 20. září 2013 a 1,7 % k 21. září 2013.
(150)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE), je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Poté, co přepravní společnost předložila obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovnal s údaji na přepravním dokladu a zjistil, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro to, aby se vrátilo clo, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.
(151)
Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument může být poskytnut poté, co byla vyplacena částka navraceného cla; indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat zpět, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.
(152)
Částka navraceného cla může být použita pro jakékoli účely.
(153)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navráceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem.
(154)
Režim DDS během období šetření využili dva ověření vyvážející výrobci.
d) Závěry týkající se režimu DDS
(155)
Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Takzvaná částka navraceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, protože má podobu přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Kromě toho částka navraceného cla poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu za podmínek, které na trhu nejsou dostupné.
(156)
Sazba navraceného cla u vývozu je stanovena indickou vládou pro jednotlivé výrobky. Třebaže se subvence označuje jako navracení cla, tento režim však nemá povahu povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Vyplacení peněžních prostředků vývozci není spojeno se zaplacením dovozních cel na suroviny a není úvěrem na clo ke kompenzaci dovozního cla na minulý nebo budoucí dovoz surovin.
(157)
To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navraceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“ a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci“.
(158)
Platbu v podobě přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády po vývozu uskutečněném vývozci, je třeba považovat za přímý grant indické vlády závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považována za specifickou a napadnutelnou podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(159)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(160)
Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení se výše napadnutelných subvencí vypočítala na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy se uskuteční vývozní transakce v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za vhodné stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navraceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období šetření.
(161)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(162)
Na základě výše uvedených skutečností činí subvenční sazby u dvou dotčených společností zjištěné v období šetření 0,24 % a 2,12 %.
3.2.5. Režim předběžného povolení (dále jen „AAS“)
a) Právní základ
(163)
Tento režim je podrobně popsán v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09-14 av kapitolách 4.1 až 4.30 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(164)
Režim AAS sestává z šesti podrežimů, jak je podrobněji popsáno v 165. bodě odůvodnění níže. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro fyzický vývoz a pro podrežim AAS pro roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro režim AAS pro dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FTP 09-14, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Uplatňování v praxi
(165)
Režim AAS může být vydán pro:
a)
fyzický vývoz: ten je hlavním podrežimem. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Povolený dovoz a vývozní povinnost včetně typu vyváženého výrobku jsou uvedeny v licenci;
b)
roční potřebu: toto povolení se nevztahuje na konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž na širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, a to až do určité hodnoty stanovené na základě jeho vývozní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla;
c)
dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a rozdělí si proces výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat režim AAS na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt;
d)
domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupní materiály potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09-14. Podle indické vlády znamená domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní hospodářské zóně;
e)
předběžný příkaz k uvolnění (dále jen „ARO“): držitel režimu AAS, který hodlá získávat vstupní materiály z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. AAS pro dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V mechanismu ARO jsou daně a cla namísto konečnému vývozci vráceny dodavateli, a to ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích i dovezených vstupů;
f)
tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09-14 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
(166)
V průběhu období šetření získaly úlevu v rámci režimu AAS v souvislosti s dotčeným výrobkem tři ověřené společnosti. Tyto společnosti využívaly podrežimy a), d) a e) uvedené výše. Není tudíž nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů.
(167)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a provedené práce, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle formátu dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(168)
Pokud jde o využití režimu AAS pro fyzický vývoz uvedený v 165. bodě odůvodnění písm. a), využívaného během období šetření dvěma ověřenými společnostmi, povolený dovoz a vývozní povinnost jsou stanoveny objemově a hodnotově indickou vládou a jsou zaznamenány v předběžném povolení. Kromě toho musí být v době dovozu a vývozu odpovídající transakce zaznamenány v předběžném povolení vládními úředníky. Objem dovozu povolený v rámci režimu AAS je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku.
(169)
Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).
(170)
Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány nebyly v praxi splněny.
(171)
Pouze jedna ze dvou ověřených společností, které využily tento podrežim, vedla registr výroby a spotřeby. Registr spotřeby však neumožňoval ověřit, jaké vstupní materiály byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství. Pokud jde o požadavky na ověření uvedené výše, zmiňované společnosti nevedly žádné záznamy, které by prokázaly, že se uskutečnil externí audit registru spotřeby. Celkově se má za to, že šetření vývozci nebyli schopni prokázat, že příslušná ustanovení dokumentu FTP byla splněna.
(172)
Pokud jde o využití režimu AAS pro ARO uvedené v 165. bodě odůvodnění písm. e), využívaného během období šetření jednou ověřenou společností, výše dovozu povoleného v rámci tohoto režimu je určena jako procento množství vyvezených hotových výrobků. Předběžné licence uvádějí jednotky povoleného dovozu buď jako jejich množství, nebo jejich hodnotu. V obou případech jsou sazby použité pro určení povolených nákupů bez celních poplatků stanoveny pro většinu výrobků, včetně výrobku, na který se vztahuje toto šetření, na základě norem SION. Položky vstupů specifikované v předběžných licencích jsou položky používané při výrobě příslušného vyváženého hotového výrobku.
(173)
Držitel předběžné licence, který hodlá získávat vstupní materiály z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžné licence validovány jako ARO a potvrzeny konečnému dodavateli při dodávce zboží, které je v nich specifikováno. Potvrzení ARO opravňuje dodavatele k výhodám domnělého vývozu, jako jsou vrácení cla při domnělém vývozu a náhrada takzvané konečné spotřební daně.
(174)
Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány nebyly v praxi splněny.
(175)
Pokud jde o využití režimu AAS pro domnělý vývoz uvedený v 165. bodě odůvodnění písm. d), využívaného během období šetření jednou ověřenou společností, povolený dovoz i vývozní povinnost jsou stanoveny objemově a hodnotově indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci tohoto režimu je určen indickou vládou na základě norem SION.
(176)
Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o 6 měsíců) po vydání povolení.
(177)
Bylo zjištěno, že neexistuje žádná spojitost mezi dováženými vstupy a vyváženými hotovými výrobky. Kromě toho bylo zjištěno, že žadatel, ačkoli je to jeho povinnost, nevedl povinný registr spotřeby uvedený v 167. bodě odůvodnění, ověřitelný externím účetním. I přes nesplnění tohoto požadavku žadatel využíval výhody režimu AAS.
d) Závěry týkající se režimu AAS
(178)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení: představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné, a zvýhodňuje prošetřované vývozce, protože zlepšuje jejich likviditu.
(179)
Všechny dotčené podrežimy v daném případě jsou ze zákona jednoznačně podmíněny vývozní výkonností, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto režimu.
(180)
Žádný z dotčených podrežimů v daném případě nemůže být považován za přípustný systém navracení cla či systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem systém ani postup pro ověřování, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II bod 4 základního nařízení a v případě režimů navracení u náhradních vstupů příloha III základního nařízení část II bod 2). Rovněž se má za to, že normy SION pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém pro ověřování skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů byla spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II bod 5 a příloha III část II bod 3 základního nařízení).
(181)
Po poskytnutí informací jeden indický vyvážející výrobce zařazený do vzorku tvrdil, že tento režim by neměl být napaden, jelikož společnost splnila svou právní povinnost týkající se nezávislých auditů registru spotřeby vstupů, což by mělo být považováno za dostatečnou kontrolu pro indickou vládu. S takovým odůvodněním nelze souhlasit. Ověření indické vlády se musí považovat za odlišné od povinností uložených společnostem. Inspekce na místě potvrdila, že ověřovací systém ze strany indické vlády není v souladu s pravidly stanovenými v příloze II části II bodě 4 základního nařízení. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
(182)
Táž strana tvrdila, že spojení licencí je v Indii legální a že společnost nesmí být znevýhodněna použitím celkového vývozního obratu místo obratu dotčeného výrobku při výpočtech subvenčního rozpětí. Nicméně legalita spojení licencí v Indii jako taková nebyla v této souvislosti relevantní. Šetřením bylo zjištěno, že v důsledku spojení nebylo možné řádně přiřadit licence odpovídající PSV. Ve skutečnosti musela být ve výpočtech subvenčního rozpětí použita výhoda na úrovni provozní jednotky, nikoli PSV, protože ověřené informace neumožňovaly řádně přiřadit použití vstupů (použitých při výrobě jiných výrobků) pouze PSV. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
(183)
Podrežimy uvedené v 165. bodě odůvodnění písm. a), d) a e) jsou proto napadnutelné.
e) Výpočet výše subvence
(184)
Při neexistenci povoleného režimu navracení cla nebo režimu navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout nadměrné vrácení cla pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo vyrovnání výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.
(185)
Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim AAS, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(186)
Subvenční sazby zjištěné u tohoto režimu v případě tří dotčených společností pro období šetření činily 0,11 %, 1,89 % a 4,31 %.
3.2.6. Režim povolení bezcelního dovozu (dále jen „DFIA“)
a) Právní základ
(187)
Režim DFIA je podrobně popsán v odstavcích 4.2.1 až 4.2.47 dokumentu FTP 09-14 a v odstavcích 4.31 až 4.36 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(188)
Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.
c) Uplatňování v praxi
(189)
DFIA je režim před vývozem a po vývozu, jenž umožňuje dovoz zboží určeného podle norem SION, ale v případě přenosného DFIA nemusí být nutně použit při výrobě vyváženého výrobku.
(190)
DFIA se vztahuje pouze na dovoz vstupů podle SION. Dovozní nárok je omezen na množství a hodnotu uvedenou v SION, ale může být na žádost revidován regionálními orgány.
(191)
Vývozní závazek podléhá požadavku na minimální přidanou hodnotu 20 %. Vývoz lze provádět před očekávaným vydáním povolení DFIA a v tom případě je nárok na dovoz stanoven v poměru k prozatímnímu vývozu.
(192)
Je-li splněn vývozní závazek, může vývozce požádat o přenositelnost povolení DFIA, což v praxi znamená povolení prodat bezcelní dovozní licenci na trhu.
(193)
Režim DFIA během období šetření využil jeden ověřený vyvážející výrobce.
d) Závěry týkající se režimu DFIA
(194)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť snižuje příjmy z cla, které by bylo jinak splatné, a zvýhodňuje prošetřované vývozce, protože zlepšuje jejich likviditu.
(195)
Režim DFIA je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(196)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména: i) umožňuje následné náhrady nebo navracení dovozních poplatků ze vstupů, které jsou spotřebovány ve výrobním procesu jiného výrobku; ii) neexistuje ověřovací systém nebo postup, který by potvrdil, zda a které vstupy jsou při výrobě vyváženého výrobku spotřebovány nebo zda došlo k nadměrné výhodě ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení, a iii) z přenositelnosti osvědčení/povolení vyplývá, že vývozce, jemuž byl poskytnut režim DFIA, nemá povinnost skutečně využít osvědčení k dovozu daných vstupů.
(197)
Po poskytnutí informací jeden indický vyvážející výrobce zařazený do vzorku tvrdil, že ověřovací systém zavedený v Indii je přiměřený, účinný a v souladu s obchodními zvyklostmi v Indii, a tudíž „primární“ důvod k napadnutí tohoto režimu již neexistuje. Na rozdíl od toho, co bylo tvrzeno, šetření nepotvrdilo, že ověřovací systém zavedený v Indii umožňuje ověření, zda a jaké vstupy jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné výhodě ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Kromě toho výrobce nezpochybnil, že daný systém buď umožňuje následné náhrady nebo navracení dovozních poplatků ze vstupů, které jsou spotřebovány ve výrobním procesu jiného výrobku, nebo že z přenositelnosti osvědčení/povolení vyplývá, že vývozce, jemuž byl poskytnut režim DFIA, nemá povinnost skutečně použít osvědčení k dovozu daných vstupů. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
e) Výpočet výše subvence
(198)
Při neexistenci povoleného režimu navracení cla nebo režimu navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev.
(199)
Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout nadměrné vrácení cla pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro režimy navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak, podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.
(200)
Výše subvencí pro společnosti, které využívaly režim DFIA, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(201)
Subvenční sazby zjištěné u tohoto režimu v případě jedné dotčené společnosti pro období šetření činily 4,95 %.
3.2.7. Režim podpory vývozu kapitálových statků (dále jen „EPCGS“)
a) Právní základ
(202)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09-14 a v kapitole 5 příručky HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(203)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Uplatňování v praxi
(204)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti umožněno dovážet kapitálové statky (nové i použité kapitálové statky až 10 let staré) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci pro režim EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 %, použitelnou na veškeré kapitálové statky dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Podle dokumentu FTP 09-14 může být kapitálové zboží dováženo v rámci režimu EPCGS při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(205)
Držitel licence pro režim EPCGS může také pořídit kapitálové statky z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálových statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto kapitálových statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence pro režim EPCGS.
(206)
Bylo zjištěno, že tři společnosti zařazené do vzorku získaly v rámci režimu EPCGS úlevy, které mohly být v období šetření přiřazeny k dotčenému výrobku.
d) Závěry týkající se režimu EPCGS
(207)
Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla vývozce zvýhodňuje, protože ušetřením cla při dovozu se zlepšuje jeho likvidita.
(208)
Navíc režim EPCGS právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(209)
Režim EPCGS nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové statky nejsou zahrnuty do působnosti takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě výrobků určených na vývoz.
e) Výpočet výše subvence
(210)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených kapitálových statků na dobu odpovídající běžné době amortizace takových kapitálových statků v dotčeném výrobním odvětví. Výše subvencí pro období šetření byla poté vypočtena vydělením celkové částky nezaplaceného cla dobou amortizace. Takto vypočtená částka, která připadá na období šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v Indii v průběhu období šetření. V případě oprávněných žádostí byly nezbytně vynaložené poplatky nutné pro získání subvence v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny, aby byla zjištěna výše subvence (čitatel).
(211)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(212)
Po poskytnutí informací dva indičtí vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o přezkoumání výpočtu výše subvence. Tvrdili, že může dojít ke zrušení platnosti licence EPCGS, což může vést k tuzemskému pořízení kapitálových statků, u nichž by se použila centrální spotřební daň. V tomto ohledu však nebyly zmíněny konkrétní zvláštní licence, jejichž platnost byla zrušena. Tato otázka nebyla vznesena ani během šetření; kdyby se tak stalo, umožnilo by to řádné ověření tohoto tvrzení. Každopádně stanovení výše subvence vycházelo z ověřené evidence společnosti, pokud jde o vstupy zakoupené v rámci tohoto režimu. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
(213)
Subvenční sazba zjištěná u tohoto režimu v období šetření u tří dotčených společností činila 0,37 %, 0,40 %, a 0,46 %.
3.2.8. Soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“
a) Právní základ
(214)
Aby vláda státu Maháráštra podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí, poskytuje od roku 1964 pobídky nově zakládaným jednotkám v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako soubor pobídek. Tento režim byl po svém vytvoření několikrát pozměněn a verzemi, které jsou relevantní pro stávající šetření, jsou verze z roku 2001 a 2007. Soubor pobídek z roku 2001 je datován 31. března 2001 a týká se ho usnesení č. IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Soubor pobídek z roku 2007 je datován 30. března 2007 a týká se ho usnesení č. PSI-1707/(CR-50)/IND-8.
b) Způsobilost
(215)
Výše uvedená usnesení obsahují seznam kategorií odvětví a podniků, které mohou být považovány za způsobilé pro pobídky.
c) Uplatňování v praxi
(216)
Aby vláda státu Maháráštra podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí, poskytla soubor pobídek pro nové/rozvíjející se průmyslové jednotky usazené v rozvojovém regionu státu Maháráštra. Pro účely tohoto režimu jsou v příloze I uvedeného usnesení vymezeny oblasti státu způsobilé pro pobídky. Nicméně pobídek v rámci režimu z roku 2007 se nelze dovolávat, pokud nebyl vydán certifikát způsobilosti v rámci režimu z roku 2007 a příjemce nesplnil požadavky/podmínky certifikátu způsobilosti. Ten je vydáván prováděcí agenturou (státní orgán) s účinkem ode dne zahájení komerční výroby příjemce (rovněž nazývaného způsobilá jednotka).
(217)
PSI se skládá z několika podrežimů, z nichž tyto dva poskytly výhodu dvěma ověřeným vyvážejícím výrobcům během období šetření:
-
osvobození od daně z elektřiny (dále jen „ODE“),
-
subvence na podporu průmyslu (dále jen „SPP“).
(218)
Podrežim ODE je udělován novým způsobilým jednotkám usazeným ve vymezených oblastech na dobu uvedenou v osvědčení způsobilosti. V tomto případě jsou dva dotčení vyvážející výrobci osvobozeni od placení daně z elektřiny po dobu 9, resp. 7 let. V jiných částech státu je od plateb daně z elektřiny osvobozeno 100 % jednotek orientovaných na vývoz a jednotek v oblasti informačních technologií a biotechnologií po dobu 10 let.
(219)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že jeden vyvážející výrobce se sídlem ve státě Maháráštra měl během období šetření výhodu z podrežimu osvobození od daně z elektřiny.
(220)
Podrežim SPP opravňuje příjemce k subvenci odpovídající procentu v rozmezí od 75 % do 100 % výše způsobilých investic zmenšené o výhody získané z jiných podrežimů režimu PSI, jako je ODE. Výhoda je poskytnuta po dobu uvedenou v osvědčení způsobilosti a nemůže překročit částku DPH odváděnou státu Maháráštra ve stejném období. Způsobilými investicemi jsou kapitálové výdaje na budovy, zařízení a stroje.
(221)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že dva vyvážející výrobci se sídlem ve státě Maháráštra měli výhodu z podrežimu SPP.
(222)
Po poskytnutí informací dva indičtí vyvážející výrobci tvrdili, že podrežim SPP poskytovaný vládou státu Maháráštra se nevztahuje na fází zpracování, výroby nebo vývozu PSV, a to ani přímo, ani nepřímo, a že výhoda závisí na výši zaplacených vnitrostátních daní. Dále tvrdili, že cílem režimu není poskytovat výhody vyvážejícím výrobcům, nýbrž kompenzovat náklady vzniklé v souvislosti se zaostalostí oblasti, a že tudíž tento program nelze napadnout. Dále tvrdili, že režim by měl být považován za kapitálovou subvenci, nikoli opakující se subvenci a že celková výhoda by měla být rozložena na běžnou dobu amortizace subvencovaného kapitálu. V tomto ohledu šetření odhalilo, jak je uvedeno v 220. bodě odůvodnění, že se grant vyplácí každoročně pro způsobilé investice, jimiž jsou výdaje na budovy, zařízení a stroje. Tyto investice mají přímou souvislost s PSV. Pouhá skutečnost, že roční částka, která může být požadována, je omezena výší tuzemských daní placených vládě státu Maháráštra ve stejném období, nemění nic na skutečnosti, že roční výhoda státu Maháráštra představuje finanční příspěvek indické vlády, kterým se poskytuje výhoda šetřeným vyvážejícím vývozcům. Grant vyplácený každoročně nemá povahu kapitálové subvence, i kdyby investice do kapitálových statků byly příčinou této platby. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
d) Závěry týkající se režimu ODE a SPP
(223)
Oba podrežimy jsou subvencemi ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože představují finanční příspěvek indické vlády, kterým byla šetřenému vývozci poskytnuta výhoda.
(224)
Tyto subvenční podrežimy jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 3 základního nařízení, neboť přístup k němu je podle právních předpisů, jimiž se řídí orgán poskytující subvenci, omezen na některé podniky ve vymezené územní oblasti.
(225)
Tato subvence by proto měla být pokládána za napadnutelnou.
e) Výpočet výše subvence
(226)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení je výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody poskytnuté příjemci ve vztahu k dotčenému výrobku, která byla zjištěna v období šetření. Tato částka (čitatel) byla v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení přepočtena na celkový obrat z prodeje dotčeného výrobku dosažený vyvážejícím výrobcem během období šetření, protože tato subvence nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta na základě množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(227)
Subvenční sazba zjištěná u podrežimu ODE činila u jedné společnosti využívající této výhody 0,31 %.
(228)
Subvenční sazba zjištěná u podrežimu SPP činila během období šetření u dotčených společností 1,03 %, resp. 1,91 %.
3.2.9. Výše napadnutelných subvencí
(229)
Na základě uvedených zjištění byla celková výše napadnutelných subvencí pro ověřené vyvážející výrobce, vyjádřená valoricky, v rozmezí od 4,16 % do 7,65 %, jak je shrnuto v tabulce níže.
Tabulka 1
Výše napadnutelných subvencí - Indie
(v %)
Režim
FMS
FPS
DDS
AAS
DFIA
EPCGS
PSI/ODE
PSI/SPP
Celkem
Společnost
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.
0,42
1,77
-
-
-
-
0,31
1,91
4,41
Ganesha Ecosphere Ltd.
-
1,95
0,24
0,11
4,95
0,40
-
-
7,65
Indo Rama Synthetics Ltd.
0,15
1,75
-
1,89
-
0,37
-
1,03
5,19
Polyfibre Industries Pvt. Ltd.
0,19
1,85
2,12
-
-
-
-
-
4,16
Reliance Industries Limited
0,63
1,59
-
4,31
-
0,46
-
-
6,99
3.3. VIETNAM
3.3.1. Obecně
(230)
Na základě informací v podnětu a odpovědí na dotazník Komise byly předmětem šetření následující režimy, jež údajně poskytovaly subvence vietnamské vlády:
A.
státní preferenční úvěry poskytované odvětví PSV bankami ve státním vlastnictví, pověření a řízení soukromých bank vládou a podpora úrokových sazeb;
B.
dodávky zboží pro odvětví PSV státem vlastněnými podniky za cenu nižší než přiměřenou;
C.
poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou a dalších výhod souvisejících s půdou;
D.
programy osvobození od přímých daní a jejich snížení;
E.
programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla;
F.
zrychlené odepisování fixních aktiv;
G.
jiné subvenční programy, včetně státních, regionálních a místních vládních programů.
(231)
Komise podrobila šetření všechny režimy uvedené v podnětu. U každého režimu bylo šetřeno, zda je podle ustanovení článku 3 základního nařízení možné prokázat finanční příspěvek vietnamské vlády a výhodu získanou vyvážejícími výrobci. Šetření odhalilo, že v daném případě je jakákoli zjištěná výhoda u šetřených režimů nižší než použitelná minimální prahová hodnota stanovená v čl. 14 odst. 5 (4) základního nařízení. Proto se nepovažuje za nutné vyvodit závěr o napadnutelnosti jednotlivých režimů.
(232)
Pro účely jasnosti a transparentnosti jsou však níže uvedeny podrobné údaje o režimech a odpovídající subvenční sazby pro jednotlivé společnosti, aniž je dotčena otázka, zda jsou subvence považovány za napadnutelné, či nikoli. Výhoda byla vypočtena v souladu s článkem 6 základního nařízení.
3.3.2. Specifické subvenční režimy
Subvenční režimy, které nebyly využity vietnamskými vyvážejícími výrobci během období šetření
(233)
Šetření ukázalo, že tyto režimy nebyly využity šetřenými vietnamskými vyvážejícími výrobci:
a)
dodávky zboží pro odvětví PSV státem vlastněnými podniky za cenu nižší než přiměřenou;
b)
zrychlené odepisování fixních aktiv;
c)
jiné subvenční programy, včetně státních, regionálních a místních vládních programů.
(234)
Zejména pokud jde o dodávky zboží odvětví PSV státem vlastněnými podniky za cenu nižší než přiměřenou, v podnětu se v tomto ohledu tvrdilo, že PTA/MEG, které mohou být použity jako hlavní surovina pro výrobu PSV, získali vietnamští výrobci za subvencované ceny. Šetření však prokázalo, že žádný z šetřených vyvážejících výrobců nepoužíval PTA/MEG jako hlavní surovinu, ale že všichni používali místo toho recyklované PET lahve nebo PET vločky.
(235)
Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že Komise poskytla částečnou analýzu pouze pro jeden z nich, a to dodávky PTA/MEG za subvencované ceny. S ohledem na tento program žadatel tvrdil, že způsob, jakým byl vzorek vybrán, a skutečnost, že do šetření nebyli zahrnuti významní výrobci PSV ve Vietnamu, ovlivnily stanovení subvencování u tohoto programu. Žadatel rovněž uvedl další údajné subvenční programy ve Vietnamu, k nimž byly v podnětu předloženy informace.
(236)
Jak Komise vysvětlila výše v 32. až 34. a ve 42. bodě odůvodnění, v případě Vietnamu nebyl výběr vzorku nezbytný, jelikož všichni vietnamští vyvážející výrobci oznámili svůj záměr spolupracovat a odpovědi od tří spolupracujících výrobců pokrývaly více než 99 % dovozu z Vietnamu. Proto argumenty žadatele týkající se výběru vzorku nejsou relevantní pro zjištění šetření. Navíc samotná skutečnost, že existují jiní velcí výrobci PSV ve Vietnamu, jako taková nezpochybňuje reprezentativnost vzorku spolupracujících výrobců. Komise potvrzuje, že si vyžádala informace a odpovědi týkající se všech údajných subvencí uvedených v podnětu, včetně těch, o nichž se zmiňuje žadatel ve svém stanovisku k poskytnutým informacím, avšak bylo zjištěno, že tyto programy nebyly využity spolupracujícími vývozci. Komise poskytla podrobnosti o dodávkách PTA/MEG, neboť tohoto programu se týkalo významné tvrzení obsažené v podnětu a tento program mohl poskytovat významnou napadnutelnou subvenci.
Subvenční režimy, které byly využity šetřenými vietnamskými vyvážejícími výrobci během období šetření
(237)
Bylo zjištěno, že níže uvedené režimy byly využity šetřenými vietnamskými vyvážejícími výrobci během období šetření.
3.3.3. Preferenční úvěry
3.3.3.1. Poinvestiční podpora úrokových sazeb Vietnamskou rozvojovou bankou
(238)
Vietnamská rozvojová banka (dále jen „VDB“) je státem vlastněná banka zajišťující státní politiku, jež byla založena v roce 2006 na základě rozhodnutí č. 108/2006/QD-TTg k provádění státní politiky týkající se rozvojových investičních úvěrů a vývozních úvěrů. Během období šetření VDB spravovala program podpory úrokových sazeb pro některé půjčky od obchodních bank. V tomto rámci společnosti skupiny Thai Binh měly uzavřeny smlouvy s VDB o podpoře půjček od BIDV a Vietcom Bank.
(239)
Právním základem pro tento program je vyhláška č. 75/2011/ND-CP z 30. srpna 2011, která nahrazuje vyhlášku č. 151/2006/ND-CP, vyhlášku č. 106/2008/ND-CP a vyhlášku č. 106/2004 ND-CP. V případě, že smlouvy byly podepsány před datem použitelnosti vyhlášky č. 75/2011, použijí se předešlé vyhlášky.
(240)
Výhoda z tohoto programu se rovná rozdílu mezi úrokovými sazbami, které nabízí VDB, a úrokovými sazbami od obchodních bank použitými u půjček pro uvedené dvě společnosti. Tento program se vztahuje na dlouhodobé a střednědobé půjčky od obchodních bank použité na financování investičních projektů.
(241)
Výhoda z tohoto režimu se pohybovala mezi 0 % a 0,28 %.
3.3.3.2. Nízkoúrokové půjčky poskytované některými obchodními bankami ve státním vlastnictví
(242)
Šetření prokázalo, že významná část bankovního sektoru ve Vietnamu je ve vlastnictví státu; téměř 50 % půjček ve vietnamském hospodářství během období šetření poskytlo 5 velkých bank ve státním vlastnictví (5). Existují omezení zahraničního vlastnictví bank se sídlem ve Vietnamu (6). Obchodním bankám je uloženo podporovat úrokové sazby pro podniky (7). Státní banka Vietnamu stanoví maximální úrokové sazby, které mohou obchodní banky účtovat za půjčky pro některé subjekty (8). Z informací ve spisu vyplývá, že státem vlastněné obchodní banky nabízejí nižší úrokové sazby než ostatní banky.
(243)
Několik vietnamských zákonů týkajících se bankovního sektoru a úvěrů odkazuje na preferenční úvěry. Například nařízení 1627 z roku 2001 se zmiňuje o půjčkách poskytnutých zákazníkům, na něž se vztahují preferenční úvěrová politika (články 20 a 26), nebo zákon o úvěrových institucích se zmiňuje o zvýhodněných úvěrech (článek 27).
(244)
Výše subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. V souladu s čl. 6 písm. b) základního nařízení se za výhodu, kterou získal příjemce, považuje rozdíl mezi částkou, kterou platí společnost za preferenční půjčku, a částkou, již by společnost zaplatila za srovnatelnou obchodní půjčku na trhu.
(245)
Informace uvedené výše v 242. a 243. bodě odůvodnění naznačují významné narušení vietnamského finančního sektoru. Komise proto použila vnější referenční hodnotu pro výpočet výhody z preferenčních půjček. Jak je uvedeno v 231. bodě odůvodnění, není tím dotčena napadnutelnost subvence vyplývající ze zvýhodněné půjčky. Jelikož jde o zanedbatelné subvencování, Komise neučinila konečné závěry, zda dotčené banky jsou veřejnoprávními subjekty, nebo zda je posouzení úvěrového rizika provedené těmito bankami dostatečné.
(246)
Vnější referenční hodnota byla nutná pouze ve vztahu k půjčkám v měně VND, protože nebyly k dispozici důkazy, že půjčky poskytnuté v USD byly subvencovány. Půjčky ve VND získaly pouze spolupracující společnosti skupiny Thai Binh. Základ pro srovnání byl vypočten za použití úrokových sazeb úvěrů koše 48 zemí s nižšími středními příjmy (HDP) v posledním období, za které byly k dispozici (2012). Tyto země byly zvoleny, protože měly podobný HDP jako Vietnam. Uvedené sazby byly poté upraveny s ohledem na inflaci v období šetření, aby byly získány reálné úrokové sazby, a byl vypočten průměr za 48 zemí pro ty země, u nichž byly k dispozici údaje. Zdrojem pro úrokové sazby a míry inflace byla Světová banka. Průměrná reálná úroková sazba pro tyto země s nižšími středními příjmy byla v období šetření 8,23 %. Tato referenční hodnota byla srovnána s úrokovými sazbami upravenými s ohledem na inflaci u všech půjček ve VND pro šetřené společnosti.
(247)
Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0 % a 1,34 %.
(248)
Po poskytnutí informací zpochybnila vietnamská vláda závěry o narušení vietnamského finančního systému a namítala, že Komise měla posoudit, zda státem vlastněné obchodní banky jsou veřejnoprávními subjekty a zda je posouzení úvěrového rizika, které prováděly, dostatečné. Podle názoru vietnamské vlády by tato analýza ovlivnila závěr o existenci finančního příspěvku a rovněž použití vnější referenční hodnoty pro stanovení výhody získané prostřednictvím tohoto programu.
(249)
Jak je uvedeno v 242. až 243. bodě odůvodnění, informace a důkazy shromážděné během šetření prokazují významné narušení vietnamského bankovního systému. V důsledku tohoto narušení, v souladu s pravidly základního nařízení, se pro stanovení výše výhody (pokud existuje) musí použít vnější referenční hodnota. Protože výhody pro vietnamské vyvážející výrobce jsou zanedbatelné, nepovažuje Komise za nezbytné zkoumat, zda banky jsou veřejnoprávními subjekty a/nebo zda je posouzení rizika dostatečné, jak je objasněno výše v 231. a 232. bodě odůvodnění.
3.3.4. Poskytování práv k užívání pozemků
(250)
Oběma spolupracujícím vyvážejícím výrobcům byla přidělena práva k užívání pozemků ve zvláštních průmyslových zónách. Zatímco skupina Thai Binh získala práva k užívání pozemků přímo od státu, společnosti Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. (dále jen „VNC“) je pozemek pronajat prostřednictvím společnosti, která je částečně ve vlastnictví státu.
(251)
Skupina Thai Binh má tři pozemky v průmyslové zóně. Během období šetření byla skupina plně osvobozena od placení nájemného za dva pozemky. Základem pro uvedené osvobození jsou vyhláška č. 121/2010/ND-CP a vyhláška č. 142/2005/ND-CP. Skupina neplatila nájemné ani za třetí pozemek, protože se účastní administrativního procesu souvisejícího se žádostí o osvobození. Nájemné, od jehož placení byla skupina osvobozena, je výrazně nižší než nájemné placené skupinou za jiné podobné pozemky v těsné blízkosti průmyslové zóny a zdá se, že je podstatně nižší než obvyklé ceny pozemků v regionu.
(252)
VNC nezískala plné osvobození ohledně práv k užívání pozemků, je ale jasné, že během období šetření získala výhodu. VNC si pronajímá tři pozemky od společnosti, která je částečně ve státním vlastnictví. Ačkoli vietnamská vláda tvrdila, že jde o transakce mezi soukromými stranami, informace, které jsou ve spisu, jsou v rozporu s tímto tvrzením. Investiční licence VNC uvádí pronájem pozemků jako preferenční výhodu. V licenci Lidový výbor Quang Ninh ukládá VNC povinnost pronajmout si pozemky od uvedené společnosti. Rovněž podle původní smlouvy mezi částečně státem vlastněnou společností, která pronajímá pozemky VNC, a místním pozemkovým úřadem je následný převod pozemků možný pouze za jistých podmínek stanovených místním pozemkovým úřadem. Z toho vyplývá, že stát se účastní pozemkové transakce mezi oběma stranami.
(253)
Pro účely posouzení výhody Komise porovnala nízké ceny pozemků, které souvisejí s transakcemi v průmyslových zónách, s referenční cenou za podobné pozemky. Šetřením byly zjištěny náznaky, že trh s pozemky ve Vietnamu je zřejmě regulován a je narušen státním zásahem, protože existuje osvobození od nájemného nebo preferenční ceny za práva k užívání pozemků týkající se pozemků ve vymezených průmyslových zónách a/nebo podporovaných odvětvích podnikání. V tomto konkrétním případě Komise zjistila transakci s právy k užívání pozemků, která je dostatečně spolehlivá, protože pozemek se nachází mimo jakoukoli podporovanou zónu a protože dotčená společnost působí v odvětví, které nesouvisí s PSV a není podporováno na základě vládní politiky. Ceny v této transakci se používají jako referenční hodnota pro posouzení výhody, aniž je dotčen jakýkoliv závěr o celkové situaci na trhu s pozemky ve Vietnamu.
(254)
Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0,17 % a 0,37 %.
3.3.5. Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení
(255)
Oba spolupracující vyvážející výrobci měli výhodu z několika přímých daňových úlev založených na osvobozeních od daní uvedených v jejich investičních licencích. Právním základem pro uvedená osvobození jsou vyhláška č. 164/2003/ND-CP nahrazená vyhláškami č. 124/2008/ND-CP a č. 122/2011/ND-CP, oběžník č. 140/2012, vyhláška č. 164/2003/ND-CP pozměněná a doplněná vyhláškou č. 152/204/ND-CPDuty a osvobození od DPH při dovozu strojů.
(256)
Podle výše uvedených právních předpisů je osvobození od přímých daní a jejich snížení k dispozici mimo jiné pro společnosti nacházející se ve zvláštních průmyslových zónách/parcích nebo společnosti zaměstnávající velký počet zaměstnanců nebo společnosti působící v určitých hospodářských odvětvích.
(257)
Výše subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Za výhodu získanou příjemci se považuje výše celkové daňové povinnosti k úhradě podle běžné daňové sazby, a to po odečtení zaplacené částky se sníženou preferenční daňovou sazbou nebo případně částky daně, od níž byl osvobozen. Částky považované za subvenci vycházejí z nejnovějších ročních daňových přiznání. Subvence byla přepočtena na základě celkové společnosti a vyjádřena jako procentní podíl z obratu vývozu do Unie v cenách CIF.
(258)
Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0,11 % a 0,36 %.
3.3.6. Osvobození od cla z dovážených surovin
(259)
Oba spolupracující vyvážející výrobci získali osvobození od placení cla z dovozu surovin v průběhu období šetření. Právním základem pro osvobození je zákon o dovozní a vývozní dani č. 45/2005/QH11 provedený vyhláškou č. 87/2010/ND-CP. Pravidla pro systém a postupy inspekcí a dohledu jsou stanovena v oběžníku 194/2010TT.
(260)
Vietnamská vláda ve své odpovědi na dotazník uvedla, že provozuje systém pro navracení/pozastavení cla. Podle právních předpisů se osvobození vztahuje na dovezené suroviny, které byly spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků. Cla mohou být vrácena v rozsahu určeném podílem, v jakém jsou dovezené suroviny použity ve vyvezeném konečném výrobku.
(261)
Bylo zjištěno, že během období šetření oba spolupracující vyvážející výrobci nezískali ekonomickou výhodu z uvedeného režimu. Třebaže byli osvobozeni od placení dovozního cla na suroviny, nadměrné vrácení během období šetření nebylo zjištěno. Domácí prodej dotčeného výrobku byl u obou společností relativně malý. Kromě toho získávaly významný podíl hlavních surovin na domácím trhu, neboť objemy, které dovezly pro výrobu vyváženého dotčeného výrobku, nebyly dostatečné.
(262)
S ohledem na výše uvedené se nepokládá za nutné vyvozovat závěr, zda je oznámený systém navracení cla v souladu s pravidly WTO a s články přílohy II a přílohy III základního nařízení.
(263)
V návaznosti na poskytnutí informací vietnamská vláda podpořila zjištění Komise týkající se tohoto programu. Rovněž ale zdůraznila, že i přes neexistenci závěrů v tomto bodě je vietnamský systém navracení cla plně v souladu s pravidly v příloze II a příloze III základního nařízení. Toto stanovisko vietnamské vlády Komise bere na vědomí. Avšak vzhledem k tomu, že výhody pro vietnamské vyvážející výrobce jsou zanedbatelné, Komise opakuje své stanovisko, že pro účely tohoto šetření nepokládá za nutné zkoumat, zda je režim navracení cla v souladu s pravidly stanovenými v příloze II a příloze III základního nařízení, jak je vysvětleno výše v 231. až 232. bodě odůvodnění.
3.3.7. Osvobození od cla z dovážených strojů
(264)
Oba spolupracující vyvážející výrobci získali osvobození od placení cla a DPH z dovážených strojů během období šetření. Právním základem pro osvobození je zákon o dovozní a vývozní dani č. 45/2005/QH11 provedený vyhláškou č. 87/2010/ND-CP. Pravidla pro systém a postupy inspekcí a dohledu jsou stanovena ve vyhlášce vlády č. 154/2005/N-CP, oběžníku 194/2010TT a oběžníku 117/2011.
(265)
Společnosti byly požádány, aby podaly zprávu o dovozu strojů během období 10 let. Ačkoli bylo zřejmé, že spolupracující vyvážející výrobci získaly výhody na základě tohoto režimu, tyto výhody nebyly podstatné. Bylo tomu tak, protože dovoz strojů u těchto společností nebyl významný ve srovnání s obratem prodeje PSV v EU. Rovněž jakékoli výhody byly oslabeny skutečností, že se stroje odepisují po řadu let (obvykle 10), a proto byla výhoda pro období šetření odpovídajícím způsobem snížena.
(266)
Výhoda se u tohoto programu pohybovala mezi 0,08 % a 0,1 %.
3.3.8. Výše subvencí
(267)
Výše subvencí stanovená v souladu s ustanoveními základního antisubvenčního nařízení, vyjádřená valoricky, se u vietnamských vyvážejících výrobců pohybuje mezi 0,6 % a 2,31 %. Celostátním subvenčním rozpětím je vážený průměr obou výšeuvedených odchylek, tj. 1,25 %. Subvence popsané výše byly přepočteny na základě celkové společnosti a vyjádřeny jako procentní podíl z obratu vývozu do Unie v cenách CIF.
(268)
Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že není jasné, jak Komise vypočetla tento rozsah subvenčního rozpětí a proč Komise nezvolila horní hranici těchto rozpětí, která by byla vyšší než zanedbatelné rozpětí. Jak již Komise uvedla v předchozím bodě odůvodnění, rozsah celkových souhrnných subvencí pro vietnamské spolupracující vyvážející výrobce vyjádřený valoricky se pohybuje mezi minimem 0,6 % a maximem 2,31 %. Výpočet váženého průměru uvedených odchylek však vede k průměrnému subvenčnímu rozpětí za celou zemi rovnému 1,25 %, což je méně než minimální prahová hodnota. To je metodika trvale používaná pro výpočet průměrného subvenčního rozpětí za celou zemi v souladu s příslušnými pravidly základního nařízení.
3.3.9. Závěry týkající se Vietnamu
(269)
Celostátní subvenční sazba pro Vietnam je 1,25 %. Vzhledem k tomu, že toto rozpětí je zanedbatelné, byl vyvozen závěr, že by v souladu s čl. 14 odst. 3 základního nařízení mělo být šetření ohledně dovozu výrobků pocházejících z Vietnamu zastaveno.
4. ÚJMA
4.1. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE A VÝROBY V UNII
(270)
Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo 18 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(271)
Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na přibližně 401 000 tun. Komise stanovila tento číselný údaj na základě veškerých dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, jako jsou ověřené údaje o výrobě spolupracujících výrobců v Unii zařazených do vzorku, jakož i číselné údaje poskytnuté žadatelem. Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představují 54 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
4.2. SPOTŘEBA V UNII
(272)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie s využitím údajů poskytnutých žadatelem a dovozu ze třetích zemí na základě údajů Eurostatu.
(273)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 2
Spotřeba v Unii (v tunách)
2010
2011
2012
Období šetření
Celková spotřeba v Unii
838 397
869 025
837 066
890 992
Index
100
104
100
106
Zdroj: Podnět, Eurostat.
(274)
Spotřeba v Unii dosáhla svého vrcholu v roce 2011 kvůli prudkému nárůstu cen bavlny v důsledku problémů kolem její sklizně v roce 2010. Poptávka po PSV jako náhradě za bavlnu se v důsledku toho zvýšila, ale v následujícím roce opět klesla. V období šetření je zaznamenáno zvýšení spotřeby v Unii o 6 %.
4.3. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
4.3.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(275)
Komise zkoumala, zda má být dovoz PSV pocházejících z dotčených zemí posouzen souhrnně ve shodě s čl. 8 odst. 3 základního nařízení.
(276)
Subvenční rozpětí stanovené u dovozu z Čínské lidové republiky a Vietnamu bylo pod minimálním prahem stanoveným v čl. 8 odst. 3 písm. a) základního nařízení.
(277)
Proto nejsou splněny podmínky pro kumulaci, a analýza příčinných souvislostí je tak omezena na účinek dovozu z Indie.
4.3.2. Objem a podíl dovozu z Indie na trhu
(278)
Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě objemu dovozu z Indie jako součást celkové spotřeby Unie (určené veškerými prodeji v Unii uskutečněnými výrobci v Unii s připočtením veškerého dovozu PSV do Unie).
(279)
Dovoz z Indie do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 3
Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem dovozu z Indie (v tunách)
51 258
59 161
63 191
60 852
Index
100
115
123
119
Podíl na trhu
6,1 %
6,8 %
7,5 %
6,8 %
Index
100
111
123
112
Zdroj: Eurostat.
(280)
Celkově byl dovoz z Indie i nadále poměrně stabilní a během posuzovaného období představoval podíl na trhu Unie v rozmezí od 6 % do 7,5 %.
4.3.3. Ceny výrobků dovážených z Indie a cenové podbízení
(281)
Komise zjistila ceny dovážených výrobků na základě statistik Eurostatu a ověřila údaje od spolupracujících vývozců. Cenové podbízení u dovážených výrobků bylo stanoveno na základě ověřených údajů poskytnutých spolupracujícími vývozci a spolupracujícími výrobci v Unii.
(282)
Průměrná cena výrobků dovážených z Indie do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 4
Dovozní ceny (EUR/tuna)
2010
2011
2012
Období šetření
Indie
1 025
1 368
1 239
1 212
Index
100
134
121
118
Zdroj: Eurostat a ověřené údaje od spolupracujících vývozců.
(283)
Prudké zvýšení ceny PSV bylo zaznamenáno v roce 2011, který je rokem výše uvedené bavlnářské krize. Ceny v následujících letech klesly, ale zůstaly vyšší než ceny zaznamenané v roce 2010. V období šetření byla cena o 18 % vyšší než cena PSV v roce 2010.
(284)
Komise určila cenové podbízení během období šetření na základě srovnání vážených průměrných dovozních cen franko přístav určení jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících indických výrobců zařazených do vzorku účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, s příslušnými úpravami s ohledem na cla a náklady vynaložené po dovozu a vážené průměrné prodejní ceny stejných typů výrobku výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu.
(285)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle jednotlivých typů u transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázalo se, že výrobky dovážené z Indie vykazují na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí od 4,1 % do 43,7 %.
4.4. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
4.4.1. Obecné poznámky
(286)
V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.
(287)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.
(288)
Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě údajů obsažených v podnětu, dalších informací poskytnutých žadatelem během řízení a Eurostatem. Tyto údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele Komise posuzovala na základě řádně ověřených údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(289)
Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita.
(290)
Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, pracovní náklady, zásoby, výnosnost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost navýšit kapitál.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(291)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
362 195
355 240
361 159
401 119
Index
100
98
100
111
Výrobní kapacita (v tunách)
492 059
451 310
468 115
466 744
Index
100
92
95
95
Využití kapacity
73,6 %
78,7 %
77,2 %
85,9 %
Index
100
107
105
117
Zdroj: Žadatel (CIRFS).
(292)
Objem výroby v posuzovaném období vzrostl o 11 %. K tomuto nárůstu došlo pouze během období šetření (které odpovídá posledním 12 měsícům posuzovaného období). Během části posuzovaného období předcházejícího období šetření (tedy v letech 2011 a 2012) objem výroby výrobního odvětví Unie poklesl nebo stagnoval.
(293)
Výrobní kapacita naopak vykazovala sestupný trend, přičemž v období šetření byl zaznamenán pokles o 5 %. V souvislosti se vzestupným trendem objemu výroby, jak je popsáno ve 292. bodě odůvodnění, se využití kapacity zvýšilo o 17 %. Je třeba zdůraznit, že využití kapacity v roce 2010, které se používá jako základ pro analýzu trendů, bylo pro kapitálově náročné odvětví, jakým je odvětví PSV, nízké a během období šetření byla míra využití kapacity 85,9 %.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(294)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Celkový objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
379 840
366 341
344 134
358 130
Index
100
96
91
94
Podíl na trhu
45,3 %
42,2 %
41,1 %
40,2 %
Index
100
93
91
89
Zdroj: Eurostat, žadatel (CIRFS).
(295)
Objem prodeje na trhu Unie se v letech 2011 a 2012 snížil, avšak během období šetření se mírně zvýšil. Nicméně celkový pokles o 6 % byl přesto zaznamenán vůči objemům prodaným v roce 2010.
(296)
Podíl na trhu výrobního odvětví Unie se během období šetření významně snižoval. Největší pokles podílu na trhu nastal v roce 2011, ale klesající trend pokračoval i v roce 2012 a v období šetření, což vedlo k celkové ztrátě podílu na trhu během posuzovaného období o 11 %.
4.4.2.3. Růst
(297)
I přes mírný růst spotřeby v Unii během posuzovaného období (+ 6 %) a nárůst objemu výroby výrobců v Unii (+ 11 %) poklesl prodej výrobců v Unii o 6 %.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(298)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 7
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 914
1 935
2 000
2 036
Index
100
101
105
106
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
189,3
183,6
180,6
197,0
Index
100
97
95
104
Zdroj: Žadatel (CIRFS)
(299)
Počet zaměstnanců během posuzovaného období trvale rostl, což vedlo k 6 % zvýšení ve spojitosti se zvýšením výroby uvedeným v 292. bodě odůvodnění.
(300)
Produktivita v letech 2011 a 2012 klesla, protože počet zaměstnanců vzrostl, zatímco objem výroby během těchto let stagnoval. Celkově došlo v posuzovaném období ke zvýšení o 4 %.
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(301)
Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii na celkovém trhu (v EUR za tunu)
1 283
1 608
1 509
1 489
Index
100
125
118
116
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
1 453
1 666
1 629
1 542
Index
100
115
112
106
Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(302)
Největší nárůst prodejní ceny v Unii byl zaznamenán v roce 2011, kdy se PSV prodávaly za cenu, která byla o 25 % vyšší než průměrná prodejní cena v roce 2010. Byl to výsledek bavlnářské krize v roce 2011, kdy vzrostla poptávka po PSV jako náhradě za bavlnu, které bylo nedostatek kvůli neuspokojivé sklizni v roce 2010. Celkově se prodejní ceny v Unii během posuzovaného období zvýšily o 16 %.
(303)
Jednotkové výrobní náklady během posuzovaného období rovněž vzrostly, nejvíce o 15 % v roce 2011, protože v tomto roce se zvýšily ceny benzínu, který je významnou nákladovou položkou. Celkový nárůst jednotkových výrobních nákladů představoval během posuzovaného období 6 %.
4.4.3.2. Náklady práce
(304)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených ve vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
31 561
31 080
31 661
32 356
Index
100
98
100
103
Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(305)
Průměrné náklady práce na zaměstnance nejprve v roce 2011 poklesly a pak se v následujících letech mírně zvýšily. Za posuzované období byl zaznamenán nárůst o 3 %.
4.4.3.3. Zásoby
(306)
Úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 10
Zásoby
2010
2011
2012
Období šetření
Konečný stav zásob (v tunách)
15 731
16 400
15 039
19 108
Index
100
104
96
121
Index konečného stavu zásob vyjádřených jako procento výroby
7,3 %
7,8 %
7,1 %
8,8 %
Index
100
107
97
120
Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(307)
Konečné stavy zásob vzrostly s výjimkou roku 2012, což vedlo k celkovému nárůstu o 21 % v období šetření. To odpovídá nárůstu objemu výroby (celkový nárůst o 11 %) při poklesu objemu prodeje během posuzovaného období (celkový pokles o 6 %). Tyto trendy se rovněž projevily v konečném stavu zásob vyjádřených jako procento výroby.
4.4.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(308)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených ve vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 11
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
- 5,4 %
1,0 %
- 0,8 %
0,3 %
Index
- 100
18
- 14
5
Peněžní tok (v EUR)
- 12 068 770
12 017 353
13 048 405
10 725 084
Index
- 100
100
108
89
Investice (v EUR)
5 240 603
7 671 607
4 488 296
4 145 991
Index
100
146
86
79
Návratnost investic
- 25,1 %
5,5 %
- 4,5 %
1,5 %
Index
- 100
22
- 18
6
Zdroj: Ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(309)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených ve vzorku tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Rozpětí ziskovosti v průběhu posuzovaného období kolísalo. Celkově se ziskovost zlepšila: ze ztrátovosti v roce 2010 dospěla v období šetření k prahu rentability.
(310)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Trend čistého peněžního toku se v průběhu posuzovaného období vyvíjel příznivě.
(311)
Investice dosáhly vrcholu v roce 2011, kdy vzrostly o 46 % ve srovnání s investicemi v roce 2010, ale v následujících letech vykazovaly klesající trend. Během posuzovaného období se investice snížily o 21 %.
(312)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. V průběhu posuzovaného období se vyvíjela příznivě.
(313)
Žádný z výrobců v Unii zařazených do vzorku výrobců v Unii neuvedl, že během posuzovaného období měl potíže se získáváním kapitálu.
4.4.4. Závěr týkající se újmy
(314)
Dovoz z Indie byl i nadále stabilní (během posuzovaného období představoval podíl na trhu Unie v rozmezí od 6 % do 7 %). Cenové podbízení bylo významné (až 43,7 %).
(315)
Většina ukazatelů újmy se zlepšila. Ziskovost výrobců v Unii vzrostla o téměř 6 procentních bodů, ale průměrné ziskové rozpětí bylo v období šetření stále neuspokojivé - na prahu rentability ve výši 0,3 %. Míra využití kapacity vzrostla ze 74 % na 86 %. To však bylo důsledkem zvýšení objemu výroby v Unii, jakož i snížení kapacity Unie. Průměrné prodejní ceny v Unii dosáhly vrcholu v roce 2011 v důsledku prudkého nárůstu cen bavlny a ropy. Celkově se průměrná prodejní cena v Unii během posuzovaného období zvýšila o 16 %. Rovněž návratnost investic a peněžní tok se vyvíjely příznivě. Zaměstnanost se během posuzovaného období zvýšila. Známky hospodářského oživení byly tedy zaznamenány v situaci způsobené újmy.
(316)
Tyto ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely nepříznivě: podíl výrobců v Unii na trhu Unie klesl ze 45,3 % na 40,2 %, protože objemy prodeje v Unii klesly o 6 %. Úroveň investic celkově klesla s výjimkou roku 2011. Kapacita, jak je uvedeno v 293. bodě odůvodnění, během posuzovaného období klesla o 5 %.
(317)
Celkově lze situaci výrobního odvětví Unie označit za situaci působící újmu, ačkoli se v posledních letech jasně zlepšila. Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.
(318)
Ve svém stanovisku k poskytnutým informacím žadatel uvedl, že stabilitu indického podílu na trhu Unie považuje za výsledek značného subvencování. Komise skutečně zjistila napadnutelné subvence (viz 229. bod odůvodnění), nebylo ale možné prokázat příčinnou souvislost s újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie (viz 319. až 323. bod odůvodnění).
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(319)
V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než subvencovaný dovoz z Indie, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu. Tyto faktory jsou dovozy z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a spotřeba Unie.
5.1. ÚČINEK SUBVENCOVANÉHO DOVOZU
(320)
Vzhledem ke zjištění subvencí nižších, než je minimální práh, pokud jde o Čínu a Vietnam (viz 76. a 231. bod odůvodnění), nejsou splněny podmínky pro kumulaci. Analýza příčinných souvislostí se proto omezuje na účinek dovozu z Indie.
(321)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poklesl z 45,3 % na 40,2 %, zatímco podíl indického dovozu na trhu zůstal poměrně stabilní mezi 6 % a 7 %. Spotřeba během posuzovaného období vzrostla o 6 %. Výrobní odvětví Unie nebylo schopno využít tohoto růstu, pokud jde o podíl na trhu, ale to není pravděpodobně možné přičítat indickému podílu na trhu, který zůstal stálý.
(322)
Průměrné ceny PSV z Indie podle Eurostatu byly nižší než průměrné ceny PSV z většiny jiných států, ale je důležité uvést, že existují velké rozdíly v jakosti a typech výrobku. Každopádně přesná srovnání podle jednotlivých typů prokázala značné cenové podbízení, pokud jde o dovoz z Indie.
(323)
I přes značné cenové podbízení nelze učinit závěr, že dovoz z Indie způsobil újmu. Snížení podílu výrobního odvětví Unie (pokles o 5,1 procentního bodu) skutečně nelze přičítat vývoji objemu dovozu z Indie, protože jeho podíl na trhu zůstal poměrně stabilní (nárůst o pouhých 0,7 procentního bodu během posuzovaného období). Navíc se průměrné ceny dovozu z Indie během posuzovaného období zvýšily o 18 %. Nezdá se, že ceny dovozu z Indie vedly ke snížení cen, jelikož finanční situace výrobního odvětví Unie, třebaže v období šetření byla stále situací působící újmu, se během posuzovaného období výrazně zlepšila.
5.2. ÚČINKY JINÝCH ČINITELŮ
5.2.1. Dovoz z třetích zemí
(324)
Objem dovozu z třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 12
Dovoz z třetích zemí
Země
2010
2011
2012
Období šetření
Korejská republika
Objem (v tunách)
129 918
165 365
163 540
181 540
Index
100
127
126
140
Podíl na trhu
15,5 %
19,0 %
19,5 %
20,4 %
Index
100
123
126
131
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 116
1 367
1 361
1 300
Index
100
123
122
116
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
121 656
108 645
100 072
92 423
Index
100
89
82
76
Podíl na trhu
14,5 %
12,5 %
12,0 %
10,4 %
Index
100
86
82
71
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 131
1 416
1 383
1 369
Index
100
125
122
121
Čína
Objem (v tunách)
5 198
8 980
23 209
44 651
Index
100
173
446
859
Podíl na trhu
0,6 %
1,0 %
2,8 %
5,0 %
Index
100
167
447
808
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 065
1 279
1 265
1 209
Index
100
120
119
113
Turecko
Objem (v tunách)
32 921
29 969
34 303
36 908
Index
100
91
104
112
Podíl na trhu
3,9 %
3,4 %
4,1 %
4,1 %
Index
100
88
104
105
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 133
1 466
1 383
1 382
Index
100
129
122
122
Vietnam
Objem (v tunách)
24 884
25 487
26 410
29 717
Index
100
102
106
119
Podíl na trhu
3,0 %
2,9 %
3,2 %
3,3 %
Index
100
99
106
112
Průměrná cena (v EUR za tunu)
978
1 182
1 175
1 096
Index
100
121
120
112
Indonésie
Objem (v tunách)
25 902
30 285
24 032
24 699
Index
100
117
93
95
Podíl na trhu
3,1 %
3,5 %
2,9 %
2,8 %
Index
100
113
93
90
Průměrná cena
1 055
1 329
1 267
1 167
Index
100
126
120
111
Thajsko
Objem (v tunách)
17 548
23 510
17 103
18 952
Index
100
134
97
108
Podíl na trhu
2,1 %
2,7 %
2,0 %
2,1 %
Index
100
129
98
102
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 140
1 449
1 310
1 298
Index
100
127
115
114
Jiný dovoz
Objem (v tunách)
49 272
51 282
41 074
43 120
Index
100
104
83
88
Podíl na trhu
5,9 %
5,9 %
4,9 %
4,8 %
Index
100
100
83
82
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 323
1 681
1 603
1 532
Index
100
127
121
116
Zdroj: Eurostat.
(325)
Největší část dovozu (181 540 tun, představujících podíl na trhu 20,4 % během období šetření) pochází z Korejské republiky, jejíž podíl na trhu během posuzovaného období vzrostl o 4,9 procentního bodu. Druhým největším vývozcem do Unie je Tchaj-wan. Ačkoli se dovoz z Tchaj-wanu během posuzovaného období snížil (o 4,1 procentních bodů), Tchaj-wan přesto během období šetření měl podíl na trhu 10,4 %. Čtvrtým největším vývozcem na seznamu vývozců (po Indii, která je třetím největším) je Čína, jejíž podíl na trhu se zvýšil o 4,4 procentních bodů na 5 %. Dovoz z jiných třetích zemí je nižší než dovoz z Indie, ale značné množství PSV se dováží z Turecka, Vietnamu, Indonésie a Thajska (všechny čtyři země mají poměrně stabilní podíl na trhu). Dovoz z Turecka, Vietnamu, Indonésie a Thajska představuje společně podíl na trhu kolem 12 % (12,4 % v období šetření).
(326)
Za zmínku stojí zvyšující se dovoz zejména z Korejské republiky. Korejský dovoz představoval v průběhu období šetření trojnásobek objemu indického dovozu. Během posuzovaného období vzrostl o 40 % a jeho podíl na trhu se zvýšil o 4.9 procentních bodů na 20,4 %. Rovněž dovoz z Číny výrazně vzrostl, a to o více než 700 %, pokud jde o objem, a o 4,4 procentního bodu, pokud jde o podíl na trhu. Dovoz z Číny rovněž představoval výrazné cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie.
(327)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že pokud byla újma způsobená výrobnímu odvětví Unie výsledkem dovozu, bylo tomu tak spíše kvůli dovozu z jiných zdrojů než Indie.
(328)
Po poskytnutí informací žadatel uvedl, že Komise dále neprošetřovala vývozní ceny Číny a Vietnamu. Je třeba připomenout, že v případě Číny a Vietnamu byly zjištěny zanedbatelné úrovně subvencování. Komise proto posoudila vývozní ceny u těchto dvou zemí ve své analýze příčinných souvislostí jiných činitelů a opravdu neprovedla souhrnné posouzení dovozu ze všech tří zemí, jichž se toto řízení týká, jelikož bylo stanoveno, že subvence zjištěné v Číně a Vietnamu jsou zanedbatelné, jak je vysvětleno v 275. až 277. bodě odůvodnění.
(329)
Žadatel předložil připomínky týkající se průměrné ceny dovozu z Koreje, jakož i (nepatrného) zvýšení jeho objemu mezi roky 2011 a 2012. Vzhledem k celkovému zvýšení jak objemu, tak podílu korejského dovozu na trhu během posuzovaného období a k tomu, že jeho průměrné ceny jsou nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie, Komise zastává názor, že korejský dovoz představuje důležitý jiný činitel v analýze příčinných souvislostí.
(330)
Žadatel se rovněž zmínil o průměrných vývozních cenách tří zemí, jichž se toto řízení týká, a Koreje a Tchaj-wanu za období od ledna do července 2014. To však není posuzované období, které sahá od roku 2010 do konce období šetření. Toto tvrzení se proto odmítá.
5.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(331)
Objem a průměrná hodnota vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 13
Vývozní výkonnost výrobců v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Objem vývozu (v tunách)
31 158
32 204
41 279
36 149
Index
100
103
132
116
Průměrná cena (v EUR za tunu)
1 760
1 945
1 924
1 962
Index
100
111
109
112
Zdroj:
Objem: žadatel (CIRFS)
Hodnota: ověřené údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(332)
Výrobní odvětví Unie prodává mimo EU zejména speciální výrobky, což vysvětluje vyšší průměrné prodejní ceny zaznamenané na těchto trzích.
(333)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostl během posuzovaného období téměř o 30 % a svého vrcholu dosáhl v roce 2012. Průměrné prodejní ceny v roce 2011 vzrostly a pak zůstaly na stabilní úrovni až do období šetření.
(334)
I přes dobrou vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku byly absolutní objemy vývozu relativně malé ve srovnání s objemy prodeje prodávanými v Unii. Jejich dopad tedy nepostačoval k tomu, aby kompenzoval újmu způsobenou na domácím trhu Unie.
5.2.3. Spotřeba
(335)
Trh Unie s PSV činil 838 397 tun v roce 2010 a v období šetření dosáhl 890 992 tun. Z toho vyplývá růst trhu o 6 % během posuzovaného období. Jinými slovy, nenastal pokles poptávky, který by bylo možné přičítat újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
5.2.4. Hospodářská krize
(336)
Sdružení uživatelů, obchodní komora jedné z dotčených zemí a jeden státní orgán uvedly, že újmu způsobila hospodářská krize. Tento argument neobstojí, jelikož trh Unie s PSV vzrostl o 6 % a průměrná prodejní cena v Unii se zvýšila o 16 %.
(337)
Obchodní komora rovněž uvedla, že v důsledku hospodářské krize poklesla poptávka po speciálních PSV, zatímco poptávka po komoditních PSV vzrostla. Je třeba připomenout, že speciální PSV a komoditní PSV mají stejné fyzikální a chemické vlastnosti a jejich konečná užití jsou v podstatě stejná. Uznává se, že ne všechny typy výrobku jsou vzájemně zaměnitelné, ale v předchozích šetřeních a ve stávajícím šetření bylo zjištěno, že existuje alespoň částečná zaměnitelnost a možnost souběžného použití různých typů výrobků. Tento argument se tudíž odmítá.
5.2.5. Vysoké využití kapacity
(338)
Jeden státní orgán předložil připomínku, že újma ve smyslu ztráty podílu na trhu nemohla být způsobena dovozem subvencovaných výrobků vzhledem k vysoké míře využití kapacity výrobního odvětví Unie. Využití kapacity výrobního odvětví Unie během posuzovaného období skutečně vzrostlo, ale nikdy se nepřiblížilo k hranici dostupné kapacity. Míra využití kapacity na jejím vrcholu, kterým bylo období šetření, byla 85,9 %. To ponechává široký prostor pro další zvýšení výroby. Jelikož však objem prodeje v Unii výrobců v Unii nesledoval vzestupný trend spotřeby, ztráta podílu na trhu je stále považována za jeden z ukazatelů újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
5.3. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(339)
Na základě výše uvedeného má Komise za to, že není možné určit příčinnou souvislost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a subvencovaným dovozem z Indie. Tento závěr je založen především na relativně nízkém a jen mírně rostoucím podílu dovozu z Indie na trhu (z 6,1 % na 6,8 %) ve srovnání s mnohem vyšším, ale neustále výrazně klesajícím podílem výrobního odvětví Unie na trhu (ze 45,3 % na 40,2 %). Zadruhé, dovozy z některých jiných zemí (Korea, Tchaj-wan, Čína) vykazovaly větší objem a/nebo se výrazněji zvyšovaly, a proto, pokud dovoz přispěl k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je nutno to přičítat dovozu z těchto zemí, a nikoli dovozu z Indie (viz 325. až 327. bod odůvodnění).
(340)
Příčinnou souvislost ve smyslu čl. 8 odst. 5 a čl. 8 odst. 6 základního nařízení mezi subvencovaným dovozem z Indie a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, tudíž nebylo možno stanovit.
6. ZÁVĚR
(341)
Řízení by proto mělo být zastaveno, jelikož subvence v případě Čínské lidové republiky a Vietnamu byly shledány zanedbatelné a vzhledem k neexistenci příčinné souvislosti mezi újmou a subvencí, pokud jde o dovoz výrobků pocházejících z Indie.
(342)
Výbor zřízený podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení nezaujal stanovisko.
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antisubvenční řízení týkající se dovozu syntetických střižových vláken z polyesterů, nemykaných, nečesaných ani jinak nezpracovaných pro spřádání, v současnosti kódu KN 5503 20 00 a pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu se zastavuje.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 16. prosince 2014.
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE
z dne 16. decembra 2014
o zaključku protisubvencijskega postopka za uvoz rezanih poliestrskih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indije in Vietnama
(2014/918/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), in zlasti člena 14(2) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 ZAČETEK
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je 19. decembra 2013 na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 597/2009 („osnovna uredba“) začela protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom rezanih poliestrskih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indije in Vietnama („zadevne države“) v Unijo. Obvestilo o začetku postopka je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2) („obvestilo o začetku“).
(2)
Komisija je preiskavo začela po prejemu pritožbe, ki jo je 4. novembra 2013 v imenu sedmih proizvajalcev vložil Mednarodni odbor za umetno svilo in sintetična vlakna (CIRFS) („pritožnik“). Pritožnik je predstavljal več kot 70 % proizvodnje rezanih poliestrskih vlaken v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju in nastali znatni škodi, kar je zadostovalo za upravičenost začetka preiskave.
(3)
Komisija je pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe kitajsko, indijsko in vietnamsko vlado obvestila, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo o domnevnem subvencioniranem uvozu rezanih poliestrskih vlaken s poreklom iz njihovih držav, ki povzroča znatno škodo industriji Unije. Zadevne vlade so bile povabljene na individualna posvetovanja, da se razjasni položaj v zvezi z vsebino pritožbe in doseže sporazumna rešitev.
Ljudska republika Kitajska („Kitajska“)
(4)
Kitajska vlada ni sprejela povabila na posvetovanja in je trdila, da je prišlo do nesporazuma glede datuma vložitve pritožbe. Kljub temu je predložila pripombe glede trditev iz pritožbe, da se sheme, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ne uporabljajo.
Indija
(5)
Indijska vlada je sprejela povabilo na posvetovanja, ki so se nato izvedla. Na posvetovanjih sporazumna rešitev ni bila dosežena. Pripombe indijske vlade glede shem, naštetih v pritožbi, so se kljub temu ustrezno upoštevale.
Vietnam
(6)
Vietnamska vlada je sprejela povabilo na posvetovanja, ki so se nato izvedla. Na posvetovanjih sporazumna rešitev ni bila dosežena. Pripombe vietnamske vlade glede shem, naštetih v pritožbi, so se kljub temu ustrezno upoštevale.
1.2 ZAINTERESIRANE STRANI
(7)
Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je Komisija o začetku preiskave posebej obvestila pritožnike, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike ter kitajsko, indijsko in vietnamsko vlado, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce in združenja, za katere je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju.
(8)
Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe glede začetka preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.
(a) Vzorčenje
(9)
Zaradi očitnega velikega števila proizvajalcev izvoznikov, proizvajalcev Unije in nepovezanih uvoznikov je Komisija vse znane proizvajalce izvoznike in nepovezane uvoznike pozvala, naj se ji javijo in ji za obdobje od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 v skladu z obvestilom o začetku predložijo osnovne informacije o svojih dejavnostih, povezanih z rezanimi poliestrskimi vlakni. Komisija je te informacije zahtevala na podlagi člena 27 osnovne uredbe, da bi se lahko odločila, ali bo vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru izbrala vzorce. Posvetovanje je bilo opravljeno tudi z organi Kitajske, Indije in Vietnama.
Vzorčenje proizvajalcev Unije
(10)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je vzorec izbrala na podlagi prodaje in obsega proizvodnje rezanih poliestrskih vlaken v obdobju preiskave ter ob upoštevanju zemljepisne porazdelitve. Ta vzorec je bil sestavljen iz štirih proizvajalcev Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo 54 % celotne proizvodnje rezanih poliestrskih vlaken v Uniji.
(11)
Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Prejela ni nobenih pripomb. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije.
Vzorčenje uvoznikov
(12)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku.
(13)
Osem nepovezanih uvoznikov je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe najprej izbrala vzorec treh nepovezanih uvoznikov na podlagi največjega obsega uvoza v Unijo. V skladu s členom 27(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi uvozniki opravljena posvetovanja o izbiri vzorca.
(14)
En vzorčen uvoznik se je izločil iz vzorca in Komisijo obvestil, da ne bo predložil izpolnjenega vprašalnika. Komisija se je nato zaradi majhnega števila drugih (nevzorčenih) uvoznikov, ki jih je pozvala, naj predložijo izpolnjen vprašalnik, odločila, da vzorčenja ne bo izvedla. Družbi, ki zadevni izdelek uvažata in uporabljata, sta navedli, da ne želita sodelovati kot uvoznika, ampak kot uporabnika. Komisija je od ostalih petih nepovezanih uvoznikov prejela štiri izpolnjene vprašalnike.
Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov s Kitajskega
(15)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike na Kitajskem pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je Stalno misijo Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.
(16)
Na začetku je 23 proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je prejela od proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov in v skladu s členom 27 osnovne uredbe najprej predlagala vzorec petih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov, ki so v obdobju preiskave v Unijo izvažali v največjem obsegu. Zahtevane informacije sta pozneje predložila še dva kitajska proizvajalca izvoznika/dve skupini kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Velikost teh dveh kitajskih proizvajalcev izvoznikov/skupin kitajskih proizvajalcev izvoznikov pa ni bila takšna, da bi bil vzorec drugačen, če bi zahtevane informacije predložili v roku.
(17)
Dva kitajska proizvajalca izvoznika/dve skupini kitajskih proizvajalcev izvoznikov sta zahtevali, da bi bilo treba vzorec izbrati na podlagi surovin, uporabljenih za proizvodnjo rezanih poliestrskih vlaken. Trdili sta, da bi bilo treba za vzorec izbrati enako število proizvajalcev rezanih poliestrskih vlaken, ki uporabljajo prečiščeno tereftalno kislino/monoetilen glikol („PTA/MEG“) in proizvajalcev rezanih poliestrskih vlaken, ki uporabljajo granulate polietilen tereftalata („granulati PET“). Nadalje sta trdili, da se proizvodni postopek razlikuje glede na uporabljeno surovino in da proizvajalci, ki uporabljajo ti dve različni surovini, ne konkurirajo na istem trgu. Trdili sta tudi, da proizvajalci rezanih poliestrskih vlaken, ki kot surovino ne uporabljajo PTA/MEG, ne bi imeli koristi od zagotavljanja PTA/MEG za plačilo, ki je nižje od primernega, opisanega v pritožbi.
(18)
Komisija je izbrala vzorec na podlagi največjega obsega izvoza v Unijo v obdobju preiskave v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe. Vzorec je upošteval tudi, da nekaterih shem morda ne uporabljajo vsi proizvajalci izvozniki na Kitajskem. Ugotovljeno je bilo tudi, da so v vzorec vključene družbe, ki uporabljajo oba proizvodna postopka.
(19)
Če bi bil vzorec izbran le na podlagi vrste proizvodnega postopka, bi se lahko pojavilo tveganje glede predvidevanja izida preiskave na podlagi predpostavke, da so subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, prejemali le proizvajalci rezanih poliestrskih vlaken, ki kot surovino uporabljajo PTA/MEG, ne pa tudi proizvajalci, ki kot surovino uporabljajo granulate PET. Štelo se je tudi, da bi bila takšna merila za izbor samovoljna, saj takšen vzorec z enakim številom podjetij ne bi bil reprezentativen glede obsega izvoza v Unijo v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe, zato je bila ta zahteva zavrnjena.
(20)
En kitajski proizvajalec izvoznik/skupina kitajskih proizvajalcev izvoznikov je trdila, da bi moral vzorec temeljiti na vrednosti in ne na obsegu izvoza ter zaprosil za vključitev v vzorec. Če bi se vzorec izbral na podlagi vrednosti izvoza, to ne bi prineslo reprezentativnih in objektivnih rezultatov, saj bi lahko bile cene zaradi subvencioniranja izkrivljene. Komisija je na podlagi obsega izbrala pet največjih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov, ki predstavljajo 53 % celotnega izvoza sodelujočih kitajskih izvoznikov v Unijo. To se šteje za največji reprezentativni obseg izvoza, ki ga je v razpoložljivem času mogoče ustrezno preiskati v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(21)
Ista stran je trdila, da je surovina, ki jo uporablja, v celoti iz recikliranih odpadkov iz tekstila in da ni prejemala nobenih subvencij, ki bi bile lahko povezane z uporabo PTA/MEG. Navedena stran je trdila, da se ji ne bi smela pripisati nobena subvencijska stopnja, ki je bila izračunana na podlagi informacij v zvezi z družbami, ki so kot surovino uporabljale PTA/MEG. Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 18, se je v vzorcu upoštevalo tudi to, da nekaterih shem morda ne uporabljajo vsi proizvajalci izvozniki na Kitajskem. Zahteva je bila zato zavrnjena.
(22)
Začasni vzorec petih proizvajalcev izvoznikov, kot je bilo opisano v uvodni izjavi 16, je bil zato potrjen kot končni vzorec.
(23)
Pritožnik je po razkritju izrazil pomisleke glede metodologije vzorčenja, ki jo je uporabila Komisija. Izrazil je dvome o reprezentativnosti 23 sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov/skupin kitajskih proizvajalcev izvoznikov iz uvodne izjave 16 glede na skupno količino rezanih poliestrskih vlaken, ki so se s Kitajskega izvažala v Unijo. Poleg tega je menil, da vzorec petih podjetij glede na domnevno število 150 proizvajalcev rezanih poliestrskih vlaken na Kitajskem ne zadošča. Trdil je tudi, da se pri vzorčenju ni upoštevala zemljepisna porazdelitev kitajskih proizvajalcev in delež kitajskih proizvajalcev, ki uporabljajo različne zadevne proizvodne postopke. Pritožnik je nazadnje trdil, da Komisija ni razkrila dejanskega obsega rezanih poliestrskih vlaken, ki jih proizvajajo vzorčene kitajske družbe, in tega, ali je obseg proizvodnje reprezentativen glede na celotni obseg rezanih poliestrskih vlaken, proizvedenih na Kitajskem.
(24)
Uvoz 23 sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov/skupin kitajskih proizvajalcev izvoznikov je predstavljal 83 % skupnega obsega kitajskega uvoza, zato se je štelo, da je sodelovanje veliko. Komisija je, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 16, v skladu s členom 27 osnovne uredbe izbrala vzorec petih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov, ki so sodelovali v preiskavi in so v obdobju preiskave v Unijo izvažali v največjem obsegu. Vzorec se je na tej podlagi štel za reprezentativnega. Izbrane družbe so morale v celoti izpolniti vprašalnik. Proizvajalcev izvoznikov, ki ne želijo sodelovati v preiskavi, v nobenem primeru ni mogoče izbrati v vzorec, saj si Komisija prizadeva, da bi do ugotovitev prišla na podlagi informacij iz izpolnjenih vprašalnikov sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki se preverijo na kraju samem.
(25)
Pritožnik svoje trditve glede izbora vzorca proizvajalcev izvoznikov ob upoštevanju njihove zemljepisne porazdelitve na Kitajskem ni utemeljil. Pritožnik zlasti ni pojasnil, zakaj bi bil vzorec, ki temelji na merilu zemljepisne porazdelitve, v skladu s členom 27 osnovne uredbe, ki zagotavlja možnost vzorčenja na podlagi največjega obsega izvoza.
(26)
Glede trditve, da v vzorcu ni bil upoštevan delež kitajskih proizvajalcev, ki uporabljajo različne zadevne proizvodne postopke, je treba poudariti, da so bile v vzorec, kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 18, vključene družbe, ki uporabljajo oba proizvodna postopka. Sicer pa največji kitajski izvozniki v proizvodnji rezanih poliestrskih vlaken za trg Unije uporabljajo PTA/MEG.
(27)
Pritožnik se namesto na izvoz v Unijo sklicuje na proizvodnjo, zato je treba opozoriti, da Komisiji ni treba zagotoviti obsega rezanih poliestrskih vlaken, ki jih proizvajajo vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki/skupine kitajskih proizvajalcev izvoznikov, saj je namen tega postopka ocena subvencioniranja glede na obseg rezanih poliestrskih vlaken, ki se proizvajajo na Kitajskem in izvažajo v Unijo.
(28)
Vse trditve pritožnika glede metode vzorčenja so bile zato zavrnjene.
Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz Indije
(29)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike iz Indije pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je Stalno misijo Indije pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.
(30)
Osem proizvajalcev izvoznikov iz Indije je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 27(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih podjetij na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. V skladu s členom 27(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in indijskimi organi opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo.
(31)
Pritožnik je po razkritju navedel, da je v Indiji 17 proizvajalcev rezanih poliestrskih vlaken in izrazil pomisleke glede tega, ali je vzorec štirih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Komisija potrjuje, da se je vzorec štirih indijskih proizvajalcev izvoznikov štel za reprezentativnega, saj obsega približno 90 % celotnega indijskega izvoza v Unijo v obdobju preiskave.
Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz Vietnama
(32)
Komisija je vse znane proizvajalce izvoznike iz Vietnama pozvala, naj predložijo informacije iz obvestila o začetku. Poleg tega je Stalno misijo Vietnama pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.
(33)
Pet proizvajalcev izvoznikov iz Vietnama je predložilo zahtevane informacije in se strinjalo z vključitvijo v vzorec, vendar eno od podjetij v obdobju preiskave v Unijo ni izvažalo. Komisija se je zato odločila, da te družbe ne bo preiskala. Komisija se je zaradi majhnega števila drugih proizvajalcev izvoznikov odločila, da vzorčenje ni potrebno.
(34)
Pritožnik je po razkritju opozoril, da so izpolnjen vprašalnik predložili trije proizvajalci izvozniki iz Vietnama od štirih in da bi si morala Komisija prizadevati za enako pokritost kot pri kitajskem in indijskem izvozu. Komisija poudarja, da je položaj te industrije v Vietnamu precej drugačen, saj je sodelujočih proizvajalcev izvoznikov zelo malo (tj. trije), proizvajalcev izvoznikov na Kitajskem in v Indiji pa je precej več. Vzorčenje je bilo zato potrebno le v teh dveh državah. Komisija je pojasnila tudi, da trije sodelujoči in preiskovani vietnamski proizvajalci izvozniki predstavljajo več kot 99 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka iz Vietnama v Unijo.
(b) Individualna preiskava
(35)
Individualno preiskavo na podlagi člena 27(3) osnovne uredbe so zahtevali trije proizvajalci izvozniki/tri skupine proizvajalcev izvoznikov s Kitajskega. Glede na število zahtev za individualno preiskavo in obseg vzorca proizvajalcev izvoznikov s Kitajskega bi bila preiskava teh zahtev preveliko breme. Te zahteve so bile zato zavrnjene.
(36)
En proizvajalec izvoznik iz Indije je zahteval individualno preiskavo na podlagi člena 27(3) osnovne uredbe. Preiskava tega zahtevka je bila sprejeta. Sprejeta je bila odločitev, da individualna preiskava v tem primeru ne bi bila preveliko breme in ne bi onemogočila pravočasnega zaključka preiskave.
(c) Odgovori na vprašalnik
(37)
Komisija je vprašalnike poslala predstavnikom Kitajske (vključno s posebnimi vprašalniki za banke ter proizvajalce PTA in MEG), predstavnikom Indije (vključno s posebnimi vprašalniki za banke) in predstavnikom Vietnama (vključno s posebnimi vprašalniki za banke ter proizvajalce PTA in MEG). Komisija je vprašalnike poslala tudi petim vzorčenim proizvajalcem izvoznikom s Kitajskega, petim proizvajalcem izvoznikom (štirim vzorčenim in enemu nevzorčenemu) iz Indije, štirim proizvajalcem izvoznikom iz Vietnama, štirim proizvajalcem Unije, petim nepovezanim uvoznikom in 105 uporabnikom.
(38)
Prejela je izpolnjene vprašalnike kitajske vlade (ministrstvo za trgovino) in petih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov s Kitajskega. Prejela je tudi izpolnjene vprašalnike indijske vlade (ministrstvo za trgovino in industrijo), štirih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz Indije in indijskega proizvajalca izvoznika, ki je zahteval individualno preiskavo. Iz Vietnama je prejela izpolnjene vprašalnike vietnamske vlade (vietnamskega organa, pristojnega za konkurenco, ministrstva za industrijo in trgovino ter različnih bank). En proizvajalec izvoznik, ki je predstavljal zelo majhen obseg izvoza v Unijo, je prekinil sodelovanje in ni izpolnil vprašalnika. Ostali trije proizvajalci izvozniki (dva sta bila del iste skupine) iz Vietnama so poslali izpolnjene vprašalnike. Izpolnjene vprašalnike so predložili tudi štirje proizvajalci Unije, štirje nepovezani uvozniki in dvanajst uporabnikov.
(39)
Pritožnik je po razkritju pripomnil, da število vprašalnikov, poslanih vzorčenim proizvajalcem Unije, očitno ni sorazmerno s številom vprašalnikov, poslanih uvoznikom in uporabnikom. Število vprašalnikov, poslanih eni skupini gospodarskih subjektov (proizvajalci Unije, proizvajalci izvozniki, uvozniki ali uporabniki), ne kaže, kakšen pomen Komisija pripisuje njihovemu zadevnemu položaju. Edini cilj je pridobiti ustrezno stopnjo in količino informacij, da se omogoči najboljša mogoča analiza subvencioniranja, škode in interesa Unije.
(40)
V tem primeru so bili vprašalniki poslani štirim vzorčenim proizvajalcem Unije, petim vzorčenim kitajskim proizvajalcem izvoznikom, petim indijskim proizvajalcem izvoznikom, štirim vietnamskim proizvajalcem izvoznikom, petim uvoznikom, vsem znanim uporabnikom in tistim uporabnikom, ki so se javili. V členu 27 osnovne uredbe ni določeno, da je treba predvideti vzorčenje uporabnikov. Sicer pa so izkušnje iz dosedanjih preiskav o trgovinski zaščiti pokazale, da se v nekaterih primerih na podlagi razpoložljivih informacij lahko vzpostavi v stik z veliko uporabniki, izpolnjen vprašalnik pa jih običajno predloži le malo. Komisija si je zato tudi v tem primeru dejavno prizadevala za sodelovanje največjega možnega števila uporabnikov.
(d) Preveritveni obiski
(41)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotavljanje obstoja subvencioniranja, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 26 osnovne uredbe so bili opravljeni pri naslednjih državnih organih, finančnih institucijah in družbah:
kitajska vlada:
-
kitajsko ministrstvo za gospodarstvo, Peking, Kitajska;
indijska vlada:
-
ministrstvo za trgovino in industrijo, New Delhi;
vietnamska vlada:
-
vietnamski organ, pristojen za konkurenco, ministrstvo za industrijo in trgovino, Hanoi,
-
ministrstvo za finance, Hanoi (vključno s prevertivenimi obiski več bank),
-
carinski organ Thai Binh, Thai Binh City, Thai Binh Province;
proizvajalci Unije:
-
Trevira GmbH, Bobingen, Nemčija,
-
Wellman International Ltd., Kells, Irska,
-
Greenfiber International S.A., Buzau, Romunija,
-
Silon s.r.o., Sezimovo Ústí, Češka republika;
uvozniki:
-
Elias Enterprises Limited, Altrincham, Združeno kraljestvo;
uporabniki:
-
Sandler AG, Schwarzenbach/Saale, Nemčija;
proizvajalci izvozniki s Kitajskega:
-
Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd, Shanghai,
-
Jiangsu Huaxicun Co, Huaxi Village, Jiangyin,
-
Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co, Suzhou,
-
Xiamen Xianglu Chemical Fibre Co, Xiamen,
-
Zhejiang Anshun Pettechs Fibre Co, Fuyang;
proizvajalci izvozniki iz Indije:
-
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai,
-
Ganesha Ecosphere Limited, Kanpur,
-
Indo Rama Synthetics Ltd., Nagpur,
-
Reliance Industries Limited, Mumbai,
-
Polyfibre Industries Pvt. Ltd., Mumbai;
proizvajalci izvozniki iz Vietnama:
-
Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd., Halong City,
-
Thai Binh Polyester Staple Fibre Joint Stock Company, Thai Thuy Town, Thai Binh Province in Hop Than Co. Ltd., Thai Binh City, Thai Binh Province (skupaj imenovane „skupina Thai Binh“).
(42)
Pritožnik je po razkritju trdil, da je večina kitajskih proizvajalcev regionalno koncentriranih v jugovzhodnih provincah Jiangsu in Zhejiang, v teh provincah pa ni bil opravljen noben od petih preveritvenih obiskov. Glede tega je bilo ugotovljeno, da se družbi Jiangsu Xinsu Chemical Fibre Co in Jiangsu Huaxicun Co nahajata v provinci Jiangsu, družba Zhejiang Anshun Pettechs Fibre pa v provinci Zhejiang. Trditev je bila zato zavrnjena.
(43)
Pritožnik je trdil tudi, da dva velika kitajska proizvajalca glede na proizvodno zmogljivost nista bila vključena v vzorec. V zvezi s tem je treba spomniti, da je Komisija, kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 16 in 18, izbrala vzorec na podlagi obsega uvoza v Unijo in pet največjih izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov v Unijo v skladu s členom 27 osnovne uredbe. Dejstvo, da so na Kitajskem tudi drugi veliki proizvajalci rezanih poliestrskih vlaken, samo po sebi ne vzbuja pomislekov o reprezentativnosti vzorca.
(44)
Pritožnik je podoben premislek navedel tudi za Vietnam, saj je trdil, da dva velika vietnamska proizvajalca rezanih poliestrskih vlaken nista bila vključena v obseg preiskave. Kot je Komisija pojasnila v uvodnih izjavah 32-34, je preiskava zajela vse vietnamske proizvajalce, ki so rezana poliestrska vlakna izvažali v Unijo, izpolnjeni vprašalniki pa so bili prejeti od treh proizvajalcev izvoznikov, ki so predstavljali skoraj ves izvoz rezanih poliestrskih vlaken v Unijo. Dejstvo, da so v Vietnamu morda tudi drugi veliki proizvajalci rezanih poliestrskih vlaken, ki zadevnega izdelka ne izvažajo v Unijo, za reprezentativnost sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ni pomembno.
1.3 OBDOBJE PREISKAVE IN OBRAVNAVANO OBDOBJE
(45)
Preiskava subvencioniranja in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2012 do 30. septembra 2013 („obdobje preiskave“). Preiskava gibanj, pomembnih za oceno škode, je obsegala obdobje od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
(46)
Pritožnik je po razkritju navedel pripombe glede trajanja obdobja preiskave, ki je bilo po njegovem mnenju kratko in je zato „škodljivo vplivalo“ na ugotovitve Komisije. Po trditvah pritožnika se pri dvanajstmesečnem obdobju ni upoštevalo dejstvo, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, domnevno trajala več let. Pritožnik je menil tudi, da subvencije, navedene v pritožbi, v dvanajstmesečnem obdobju preiskave ni bilo mogoče ustrezno preučiti.
(47)
Glede analize škode je treba poudariti, da je Komisija preučila obdobje 2010-2012 in obdobje preiskave, ne le dvanajstmesečnega obdobja preiskave, kot trdi pritožnik. Komisija se je glede ugotavljanja obstoja subvencioniranja v okviru svoje diskrecijske pravice in v skladu s členoma 5 in 11 osnovne uredbe odločila za dvanajstmesečno obdobje preiskave. Do razkritja niti pritožnik niti katera druga zainteresirana stran ni izrazila pripomb glede trajanja obdobja preiskave, ki je bilo navedeno v obvestilu o začetku in vprašalnikih. Komisija meni, da dvanajstmesečno obdobje preiskave zadošča za zagotavljanje reprezentativnih ugotovitev, potrebnih za preiskavo. Ta trditev se zato zavrne.
1.4 RAZKRITJE
(48)
Komisija je 2. oktobra 2014 vsem zainteresiranim stranem razkrila poglavitna dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala zaključiti postopek, in vse zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe. Pripombe je prejela od združenja uporabnikov, pritožnika, enega kitajskega proizvajalca izvoznika in njegovih podružnic, štirih indijskih proizvajalcev izvoznikov, kitajske vlade in vietnamske vlade. Komisija je prejete pripombe preučila in jih po potrebi upoštevala.
(49)
Pripombe, prejete od združenja uporabnikov, so se nanašale na vprašanje interesa Unije, ki ni bilo ocenjeno, saj ni nobenega razloga za uvedbo ukrepov.
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1 ZADEVNI IZDELEK
(50)
Zadevni izdelek so sintetična rezana vlakna iz poliestra, nemikana, nečesana ali drugače pripravljena za predenje, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indije in Vietnama („zadevni izdelek“), trenutno uvrščena pod oznako KN 5503 20 00.
(51)
Zadevni izdelek se lahko proizvaja z uporabo PTA (prečiščene tereftalne kisline) in MEG (monoetilen glikola) ali granulatov iz recikliranih plastenk iz PET, iz katerih se proizvajajo reciklirana rezana poliestrska vlakna. Izdelek se uporablja za raznovrstne namene, na primer v industriji oblačil in pri notranji opremi, pa tudi v avtomobilski industriji, industriji higienskih in medicinskih izdelkov ter gradbeništvu.
2.2 PODOBNI IZDELEK
(52)
Preiskava je pokazala, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enake osnovne uporabe:
-
zadevni izdelek,
-
izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu zadevnih držav, ter
-
izdelek, ki ga proizvaja industrija Unije in se prodaja v Uniji.
(53)
Komisija se je odločila, da so navedeni izdelki zato podobni izdelki v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.
2.3 TRDITVE GLEDE OBSEGA IZDELKA
2.3.1 Rezana poliestrska vlakna iz PTA/MEG in rezana poliestrska vlakna iz recikliranih plastenk iz PET
(54)
Vladni organi dveh držav in združenje, ki je zastopalo proizvajalce izvoznike ene izmed zadevnih držav, so trdili, da bi bilo treba rezana poliestrska vlakna, izdelana iz PTA/MEG, in rezana poliestrska vlakna, izdelana iz recikliranih plastenk iz PET, obravnavati kot dva različna izdelka. Ta trditev je temeljila na različnih glavnih uporabljenih surovinah, saj se za nekatere vrste rezanih poliestrskih vlaken uporablja PTA/MEG, za nekatere druge vrste pa se uporabljajo granulati iz recikliranih plastenk iz PET. V zvezi s tem so bile kot pomembne razlike navedene neto in prodajne cene. Trdili so, da so med rezanimi poliestrskimi vlakni iz PTA in MEG ter rezanimi poliestrskimi vlakni iz recikliranih plastenk iz PET precejšnje razlike v kakovosti, ki vplivajo na uporabo.
(55)
Rezana poliestrska vlakna iz PTA/MEG in rezana poliestrska vlakna iz recikliranih plastenk iz PET sta dejansko dve vrsti rezanih poliestrskih vlaken v obsegu zadevnega izdelka, tj. rezanih poliestrskih vlaken. Navedeni vrsti imata kljub temu enake fizikalne in kemične lastnosti, njuna končna uporaba pa je v osnovi enaka. Priznava se, da niso vse vrste izdelkov medsebojno zamenljive, vendar je bilo v prejšnjih preiskavah in v sedanji preiskavi ugotovljeno, da so raznovrstni izdelki vsaj deloma zamenljivi, njihove uporabe pa se vsaj deloma prekrivajo. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(56)
En proizvajalec izvoznik je v svoji navedbi ponovil, da se reciklirane plastenke iz PET v nasprotju z granulati iz recikliranih plastenk iz PET uporabljajo v drugačnem proizvodnem postopku in so drugačna surovina. Ista stran je navedla tudi, da so stroški in prodajna cena ter kakovost rezanih poliestrskih vlaken iz recikliranih plastenk iz PET precej nižji od cen in kakovosti „običajnih rezanih poliestrskih vlaken“. Komisija trdi, da je surovina, tj. reciklirane plastenke iz PET ali granulati iz recikliranih plastenk iz PET, v bistvu enaka. V primerjavi z granulati PET so dodatni koraki, ki so potrebni pri uporabi plastenk iz PET, sortiranje in pranje plastenk iz PET, sledi pa jima drobljenje plastenk v granulat. Vsi naslednji proizvodni koraki so enaki. Končni izdelek ima enake lastnosti, ob upoštevanju, da so lahko razredi kakovosti različni, kot je bilo tudi predvideno v kontrolni številki izdelka. Razlika v ceni (če obstaja) zaradi različnih razredov kakovosti je torej zajeta tudi v kontrolni številki izdelka. Ta trditev se zato zavrne.
2.3.2 Navadne in posebne vrste rezanih poliestrskih vlaken
(57)
En vladni organ in štirje proizvajalci izvozniki so trdili, da je treba navadne in posebne vrste rezanih poliestrskih vlaken zaradi razlik v stroških proizvodnje, prodajnih cen in uporabi obravnavati kot različne izdelke. Trdili so tudi, da se industrija Unije osredotoča na posebne vrste rezanih poliestrskih vlaken, zadevne države pa dobavljajo zlasti navadne vrste rezanih poliestrskih vlaken.
(58)
Vladni organ in štirje proizvajalci izvozniki, ki so navedli trditev, opisano v uvodni izjavi 57, niso predložili opredelitve posebnih vrst rezanih poliestrskih vlaken.
(59)
Posebne vrste rezanih poliestrskih vlaken, kot so jih opredelili vzorčeni proizvajalci Unije, zajemajo rezana poliestrska vlakna, izdelana iz kombinacije poliestra in polietilena za uporabo v higienskih izdelkih, barvana rezana poliestrska vlakna, rezana poliestrska vlakna posebne trdnosti, rezana poliestrska vlakna z zaviralci gorenja, rezana poliestrska vlakna za tehnično uporabo (kot so geotekstil in netkan tekstil za uporabo v gradbeništvu), rezana poliestrska vlakna, ki se za posebne uporabe opredelijo, razvijejo in prilagodijo skupaj s stranko, ter rezana poliestrska vlakna, ki se uporabljajo v avtomobilski industriji (zlasti barva vidnih oblog v avtomobilih mora biti konsistentna).
(60)
Navadne vrste rezanih poliestrskih vlaken po mnenju vzorčenih proizvajalcev Unije zajemajo tista rezana poliestrska vlakna, ki imajo glede na svoje specifikacije širšo uporabo.
(61)
Glede na predlagano opredelitev posebnih in navadnih vrst rezanih poliestrskih vlaken imata obe vrsti iste osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti. Čeprav jih je več vrst, razredov ali kakovosti, to ne pomeni, da jih ni mogoče obravnavati kot en izdelek. Zdi se, da je navadne vrste rezanih poliestrskih vlaken mogoče uporabiti na več načinov kot posebne vrste, vendar razlike niso tolikšne, da bi jih zaradi tega razvrstili kot dva posamezna izdelka. Čeprav imajo raznovrstna rezana poliestrska vlakna različne lastnosti, ki ustrezajo zadevnemu namenu, so njihove osnovne fizične lastnosti in uporabe enake.
(62)
Pojasniti je treba tudi, da v obdobju preiskave posebne vrste rezanih poliestrskih vlaken niso bile osnovna vrsta rezanih poliestrskih vlaken, ki so jo proizvajali proizvajalci Unije. Glede na opredelitev navadnih in posebnih vrst rezanih poliestrskih vlaken, ki so jo navedli vzorčeni proizvajalci Unije, so posebne vrste v povprečju zajemale približno 40 % vseh vrst rezanih poliestrskih vlaken, ki so jih proizvajali.
(63)
En proizvajalec izvoznik je po razkritju ponovno navedel, da posebne in navadne vrste rezanih poliestrskih vlaken niso „podoben izdelek“, zato jih ni mogoče preučevati skupaj. Ista stran je poudarila, da se posebne in navadne vrste rezanih poliestrskih vlaken razlikujejo glede svoje končne uporabe, stroškov proizvodnje in prodajne cene. Zato je menil, da je Komisija storila napako, ker ni preučila razlik med neto in prodajno ceno posebnih in navadnih vrst rezanih poliestrskih vlaken. Navedel je, da ni jasno, kako je Komisija določila stroške proizvodnje in prodajno ceno izdelka v preiskavi ter od nje zahteval, naj najprej loči podatke za navadne vrste rezanih poliestrskih vlaken in posebne vrste rezanih poliestrskih vlaken, nato pa preuči analizo nelojalnega nižanja cen.
(64)
Komisija potrjuje, da se rezana poliestrska vlakna prodajajo kot raznovrstni izdelki za uporabo pri predenju ali v netkanih izdelkih. Rezana poliestrska vlakna so lahko na primer sestavljena iz enokomponentnih ali dvokomponentnih vlaken in imajo različne specifikacije, kot so deciteksi, trdnost, lesk, kakovostni razred itd. Navedene posebnosti so zajete v kontrolni številki izdelka, glede katere pa Komisija ni prejela nobenih pripomb. Priznava se, da navadne in posebne vrste rezanih poliestrskih vlaken pri vseh možnih uporabah niso medsebojno zamenljive, vendar so raznovrstni izdelki vsaj deloma zamenljivi, njihove uporabe pa se vsaj deloma prekrivajo. Kot je bilo opisano v uvodni izjavi 61 in ugotovljeno v prejšnjem postopku glede istega izdelka, so fizikalne in kemične lastnosti, pa tudi končne uporabe teh vrst v osnovi enake. Vse vrste so iz istih surovin (PTA/MEG ali recikliranega polietilen tereftalata), ki predstavljajo več kot 60 % stroškov proizvodnje. K temu se lahko dodajo aditivi ali dodatne sestavine, da se zagotovijo določene posebne lastnosti vlakna. Kontrolna številka izdelka zajema izvor surovin in druge elemente, ki vplivajo na stroške proizvodnje in prodajne cene. Vendar se proizvodni postopki navadnih in posebnih vrst rezanih poliestrskih vlaken bistveno ne razlikujejo. To je razvidno iz primera vzorčenih proizvajalcev Unije, izmed katerih nobeden ni proizvajal le navadnih ali posebnih vrst rezanih poliestrskih vlaken. Dosledna in splošno priznana opredelitev posebnih vrst rezanih poliestrskih vlaken očitno ne obstaja. Kot je bilo na primer opisano v uvodni izjavi 59, nekateri proizvajalci Unije rezana poliestrska vlakna, ki se uporabljajo v industriji higienskih izdelkov, štejejo za posebno vrsto rezanih poliestrskih vlaken. Več uporabnikov in združenje uporabnikov pa je nasprotno navedlo, da so rezana poliestrska vlakna, ki se bodo v industriji higienskih izdelkov uporabila, na primer, v vlažnih robčkih, navadna vrsta rezanih poliestrskih vlaken, čeprav naj ne bi bila reciklirana zaradi zdravstvenih in varnostnih razlogov. Nekateri proizvajalci Unije vrste rezanih poliestrskih vlaken, ki so izdelana v skladu s posebnimi zahtevami stranke (na primer, posebna barva), štejejo med posebne vrste rezanih poliestrskih vlaken, čeprav so take vrste izdelane v popolnoma enakem proizvodnem postopku, stroški njihove proizvodnje pa so enaki kot pri vseh drugih (navadnih) vrstah. Komisija zato ni mogla upoštevati samooklicane razvrstitve navadnih in posebnih vrst rezanih poliestrskih vlaken in ta trditev se zato zavrne.
2.3.3 Druge trditve glede obsega izdelka
(65)
En uporabnik in združenje uporabnikov sta trdila, da je kakovost rezanih poliestrskih vlaken, uvoženih s Kitajskega, višja od kakovosti rezanih poliestrskih vlaken, proizvedenih v Uniji. Med drugim sta trdila, da rezana poliestrska vlakna iz Ljudske republike Kitajske ne vsebujejo trdnih delcev polimerov. Drugi argument je bila belina kitajskih rezanih poliestrskih vlaken; rezana poliestrska vlakna, proizvedena v Uniji, naj bi bila sivkastega odtenka, saj je večina rezanih poliestrskih vlaken v Uniji proizvedena iz recikliranih plastenk iz PET.
(66)
Prva trditev glede trdnih delcev polimerov v rezanih poliestrskih vlaknih Unije ni bila podprta z nobenim dokazom. Pravzaprav so drugi uporabniki v svojih navedbah in izpolnjenih vprašalnikih trdili ravno nasprotno (tj. da so rezana poliestrska vlakna, ki jih proizvede proizvajalec Unije, običajno višje kakovosti kot rezana poliestrska vlakna, proizvedena v zadevnih državah).
(67)
Glede drugega argumenta o belini so informacije, predložene med preiskavo, potrdile, da so rezana poliestrska vlakna, izdelana iz PTA/MEG, običajno bolj bela od rezanih poliestrskih vlaken, izdelanih iz recikliranih plastenk iz PET (kadar med postopkom proizvodnje niso dodani pigment in/ali belila). Navedeni vrsti rezanih poliestrskih vlaken imata kljub temu enake fizikalne in kemične lastnosti, njuna končna uporaba pa je v osnovi enaka. Opozoriti je treba tudi, da se je pri izračunu škode kot ena izmed značilnosti upoštevala osnovna surovina. Uvožena rezana poliestrska vlakna iz recikliranih plastenk iz PET bi se torej primerjala le z rezanimi poliestrskimi vlakni iz recikliranih plastenk iz PET, proizvedenimi v Uniji. Tudi uvožena rezana poliestrska vlakna iz PTA in MEG bi se primerjala le z rezanimi poliestrskimi vlakni iz PTA in MEG, proizvedenimi v Uniji.
(68)
Združenje uporabnikov, proizvajalec izvoznik in vladni organ so trdili, da nadaljnji uporabniki pogosto zahtevajo izdelke iz rezanih poliestrskih vlaken s poreklom iz zadevnih držav (zlasti s Kitajskega).
(69)
Predložen ni bil noben dokaz v podporo tej trditvi ali podrobnejša utemeljitev, na kateri je temeljila zahteva o rezanih poliestrskih vlaknih iz vseh treh zadevnih držav (če nadaljnje stranke to sploh zahtevajo).
(70)
Združenje uporabnikov je podrobneje navedlo, da avtomobilska industrija Unije sprejema le rezana poliestrska vlakna kitajskega porekla.
(71)
Svoje trditve pa ni podprlo z dokazi in ni dokazalo, da avtomobilska industrija Unije rezanih poliestrskih vlaken, ki jih proizvajajo proizvajalci Unije, ne more uporabljati. Preverjeni podatki so poleg tega pokazali, da avtomobilski industriji Unije precejšnje količine rezanih poliestrskih vlaken prodajajo tudi proizvajalci Unije, kar kaže ravno nasprotno.
(72)
En proizvajalec izvoznik je trdil, da gre pri rezanih poliestrskih vlaknih, ki jih proizvaja sam, in rezanih poliestrskih vlaknih, ki jih proizvajajo proizvajalci Unije, za različna izdelka, čeprav so ta vlakna v obeh primerih izdelana iz recikliranih plastenk iz PET. Po navedbah tega proizvajalca izvoznika so rezana poliestrska vlakna, ki jih proizvaja, izdelana iz recikliranih plastenk iz PET (ne granulatov), pri tem pa uporablja drugačen proizvodni postopek in druge surovine kot proizvajalci rezanih poliestrskih vlaken, ki uporabljajo granulate iz recikliranih plastenk iz PET.
(73)
Tudi ta trditev je bila zavrnjena, saj so plastenke iz PET in granulati iz njih (tj. plastenke, zdrobljene v granulate) pravzaprav ista surovina, le v drugačni obliki.
2.3.4 Sklep
(74)
Zato je bilo sklenjeno, da imajo vse vrste rezanih poliestrskih vlaken, zajetih v preiskavi, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti, njihova končna uporaba pa je v osnovi enaka.
3. SUBVENCIONIRANJE
3.1 KITAJSKA
3.1.1 Splošno
(75)
Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preverjene naslednje sheme, v okviru katerih so vladni organi Kitajske domnevno dodeljevali subvencije:
A.
Preferenčna posojila industriji rezanih poliestrskih vlaken, ki jih zagotavljajo državne banke in zasebne banke, ki delajo po navodilih in smernicah vlade
B.
Blago in storitve za podporo industriji, ki jih zagotavlja vlada za plačilo, ki je nižje od primernega, ter zasebni dobavitelji, ki delajo po navodilih in smernicah države
-
PTA in MEG, ki ju zagotavlja vlada za plačilo, ki je nižje od primernega,
-
zemljišča in pravice do rabe zemljišč, ki jih zagotavlja vlada za plačilo, ki je nižje od primernega,
-
električna energija, ki jo zagotavlja vlada,
-
program, ki zagotavlja poceni vodo.
C.
Nepovratna sredstva za razvoj in subvencioniranje obresti za tekstilni sektor
-
posebni sklad „Go Global“,
-
sklad za trgovinsko promocijo za kmetijstvo, lahko industrijo in tekstilne izdelke.
D.
Programi neposrednih davčnih oprostitev in znižanja davka
-
oprostitve davka od dohodkov za podjetja s tujimi naložbami,
-
oprostitve davka od dohodkov za dohodke od dividend med upravičenimi rezidenčnimi podjetji,
-
znižanja davka od dohodkov za priznana podjetja, ki se ukvarjajo z visoko in novo tehnologijo,
-
znižanja davka od dohodkov v posebnih ekonomskih conah,
-
znižanja davka od dohodkov za izvozno usmerjena podjetja,
-
davčne olajšave do 40 % nakupne vrednosti doma proizvedene opreme.
E.
Programi posredne obdavčitve in uvoznih tarif
-
oprostitve davka na dodano vrednost in rabati uvoznih tarif za uporabo uvožene opreme,
-
vračilo DDV za podjetja s tujimi naložbami, ki kupijo opremo, proizvedeno na Kitajskem.
F.
Drugi regionalni/provincialni programi:
-
davčne (in druge) oprostitve v razvojnih conah v provinci Jiangsu,
-
davčne spodbude v mestu Changzhou,
-
preferenčne najemnine v mestu Changzhou,
-
izvozne spodbude v provinci Zhejiang,
-
nepovratna sredstva za tehnološki razvoj v provinci Zhejiang,
-
davčne in carinske spodbude v provinci Guangdong,
-
izvozne spodbude v provinci Guangdong,
-
povračilo sodnih taks v provinci Guangdong,
-
program zagotavljanja (posebnih) sredstev za zunanjetrgovinske dejavnosti v provinci Guangdong,
-
subvencioniranje obresti na posojila v podporo tehnološkim inovacijskim projektom v provinci Guangdong,
-
preferenčne davčne stopnje v razvojnih conah v provinci Šanghaj;
-
preferenčna infrastruktura v provinci Šanghaj,
-
posojilna in davčna politiko za izvozno usmerjena podjetja v provinci Šanghaj.
(76)
Komisija je preverila vse sheme, navedene v pritožbi. Pri vsaki shemi je preverila, ali bi bilo mogoče v skladu z določbami člena 3 osnovne uredbe ugotoviti višino finančnega prispevka kitajske vlade in ugodnost, ki ga je ta prinesel vzorčenim proizvajalcem izvoznikom. Preiskava je pokazala, da je v tem primeru vsaka ugodnost, ugotovljena v povezavi s preverjenimi shemami, nižja od ustrezne stopnje de minimis iz člena 14(5) (3) osnovne uredbe. Zato se zdi, da sklep o posameznih shemah, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ni potreben.
Podrobnosti o shemah in ustrezne stopnje ugodnosti za posamezna podjetja so navedene v nadaljevanju.
3.1.2 Posebne sheme
Sheme, ki jih vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki v obdobju preiskave niso uporabljali
(77)
Za naslednje sheme je bilo ugotovljeno, da jih vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki/skupine kitajskih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave niso uporabljali, zato ni bilo mogoče ugotoviti nobene ugodnosti.
-
PTA in MEG, ki ju zagotavlja vlada za plačilo, ki je nižje od primernega,
-
električna energija, ki jo zagotavlja vlada za plačilo, ki je nižje od primernega,
-
poceni voda, ki jo zagotavlja vlada za plačilo, ki je nižje od primernega,
-
posebni sklad „Go Global“,
-
sklad za trgovinsko promocijo za kmetijstvo, lahko industrijo in tekstilne izdelke,
-
oprostitve davka od dohodkov za podjetja s tujimi naložbami,
-
znižanja davka od dohodkov za priznana podjetja, ki se ukvarjajo z visoko in novo tehnologijo,
-
znižanja davka od dohodkov v posebnih ekonomskih conah,
-
znižanja davka od dohodkov za izvozno usmerjena podjetja,
-
davčne olajšave do 40 % nakupne vrednosti doma proizvedene opreme,
-
drugi regionalni/provincialni programi.
(78)
Glede zagotavljanja PTA in MEG za plačilo, ki je nižje od primernega, je bilo v pritožbi navedeno, da kitajska vlada nadzoruje nekatere industrije in izdelke na začetku proizvodne verige, tj. za PTA in MEG, da bi proizvajalcem rezanih poliestrskih vlaken zagotavljala surovine po ugodni ceni. Na tej podlagi proizvajalci rezanih poliestrskih vlaken prejemajo subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, saj od družb v državni lasti kupujejo PTA in MEG po ceni, nižji od tržne, torej za plačilo, ki je nižje od primernega.
(79)
Preiskava pa je pokazala, da kitajski proizvajalci izvozniki/skupine proizvajalcev izvoznikov rezanih poliestrskih vlaken večino surovin PTA in MEG za proizvodnjo rezanih poliestrskih vlaken uvažajo na podlagi sistema aktivnega oplemenitenja.
(80)
Za vzorčena podjetja zato ni bilo mogoče ugotoviti, ali prejemajo subvencije na podlagi tega domnevnega programa.
(81)
Pritožnik je po razkritju ugotovil, da je Komisija zagotovila delno analizo le za eno subvencijsko shemo, ki je vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki v obdobju preiskave niso uporabljali, tj. zagotavljanje PTA/MEG po subvencioniranih cenah. Ob tem je trdil, da sta pri tej shemi na ugotavljanje obstoja subvencioniranja vplivala način izbire vzorca in dejstvo, da v preiskavi ni bil zajet velik proizvajalec rezanih poliestrskih vlaken s Kitajskega.
(82)
Komisija je, kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 16 in 18, izmed 23 kitajskih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov, ki so sodelovali v preiskavi, izbrala vzorec petih največjih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov, ki se je štel za reprezentativnega v smislu člena 27 osnovne uredbe. Kitajski proizvajalec, na katerega se je skliceval pritožnik in ki ni bil vključen v vzorec, v obdobju preiskave ni izvažal večjih količin rezanih poliestrskih vlaken v Unijo. Nevključitev tega proizvajalca torej ni vplivala na reprezentativnost vzorca in ni pomembno vplivala na sklepe glede zadevne subvencijske sheme.
(83)
Komisija potrjuje, da je zbirala informacije in odgovore glede vseh subvencijskih shem, navedenih v pritožbi, vključno s shemami, ki jih je pritožnik navedel v svojih pripombah na razkritje, vendar je bilo za te sheme ugotovljeno, da jih vzorčeni proizvajalci izvozniki/skupine proizvajalcev izvoznikov niso uporabljali. Komisija je v uvodni izjavi 78 navedla dodatne podrobnosti o zagotavljanju PTA/MEG za plačilo, ki je nižje od primernega, saj se je ta shema v pritožbi obravnavala kot pomemben dejavnik, ki bi lahko zagotavljal visoko subvencijo, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
Sheme, ki so jih v obdobju preiskave uporabljali vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki
3.1.3 Preferenčna posojila industriji rezanih poliestrskih vlaken
(84)
Pritožnik je trdil, da imajo proizvajalci rezanih poliestrskih vlaken v skladu s politiko kitajske vlade, ki zagotavlja finančno pomoč za spodbujanje in podporo rasti in razvoja tekstilne industrije in industrije kemičnih vlaken, dostop do posojil z nizko obrestno mero strateških bank in državnih komercialnih bank.
(a) Pravna podlaga
(85)
Preferenčna posojila na Kitajskem urejajo naslednje pravne določbe: zakon LRK o komercialnih bankah („zakon o bankah“), splošna pravila o posojilih, ki jih je Ljudska banka Kitajske objavila 28. junija 1996, in sklep št. 40 državnega sveta.
(b) Izračun zneska subvencije
(86)
Člen 6(b) osnovne uredbe določa, da je treba ugodnost od preferenčnih posojil izračunati kot razliko med zneskom plačanih obresti in zneskom, ki bi ga plačala družba za primerljivo komercialno posojilo, ki bi ga lahko pridobila na trgu. Komisija je določila tržno referenčno vrednost za primerljiva komercialna posojila.
(87)
Referenčna mera je bila oblikovana na podlagi kitajskih obrestnih mer, prilagojenih tako, da izražajo običajno tržno tveganje (tj. štelo se je, da bi vsa podjetja na Kitajskem dobila obveznice najvišje ocene „stopnja nevlaganja“ (BB pri Bloombergu), za običajno obrestno mero Ljudske banke Kitajske pa je bila uporabljena ustrezna premija, pričakovana za obveznice, ki jih izdajo podjetja s to oceno).
(88)
Ugodnosti za proizvajalce izvoznike/skupine proizvajalcev izvoznikov so bile izračunane z upoštevanjem razlike v obrestnih merah, izražene v odstotku, pomnožene z neporavnanim zneskom posojila, tj. obresti, ki v obdobju preiskave niso bile poravnane. Ta znesek je bil nato dodeljen za celotni prihodek od prodaje, ki so ga ustvarili sodelujoči proizvajalci izvozniki.
(c) Sklep
(89)
Ugodnost, ugotovljena v okviru te sheme, znaša 0-0,50 %.
3.1.4 Zagotavljanje pravic do uporabe zemljišča za plačilo, ki je nižje od primernega
(a) Pravna podlaga
(90)
Ureditev pravic do uporabe zemljišč na Kitajskem urejata Zakon Ljudske republike Kitajske o upravljanju zemljišč in Zakon Ljudske republike Kitajske o stvarnih pravicah.
(b) Izvajanje v praksi
(91)
V skladu s členom 2 zakona o upravljanju zemljišč so vsa zemljišča v državni lasti, saj v skladu s kitajsko ustavo in ustreznimi pravnimi določbami zemljišča skupaj pripadajo kitajskemu ljudstvu. Zemljišč ni mogoče prodati, v skladu z zakonom pa se lahko dodelijo pravice do uporabe zemljišč. Državni organi jih lahko dodelijo prek javnih razpisov, ponudb ali dražb.
(c) Ugotovitve preiskave
(92)
Sodelujoči proizvajalci izvozniki/skupine proizvajalcev izvoznikov so predložili informacije glede zemljišč, ki jih uporabljajo, in ustrezne pogodbe/potrdila o pravicah do uporabe zemljišč, kitajska vlada pa ni predložila nobenih informacij o določanju cen pravic do uporabe zemljišč.
(d) Izračun zneska subvencije
(93)
Ugotovljeno je bilo, da položaj na Kitajskem v zvezi s pravicami do uporabe zemljišč ni tržno usmerjen, zato se zdi, da na Kitajskem v zasebnem sektorju ni na voljo prav nobenih referenčnih vrednosti. Zato prilagoditev stroškov ali cen na Kitajskem ni izvedljiva. V teh okoliščinah se šteje, da na Kitajskem ni trga in je, v skladu s členom 6(d)(ii) osnovne uredbe, odobrena uporaba zunanje referenčne vrednosti za ocenjevanje zneska ugodnosti. Glede na to, da kitajska vlada ni predložila predloga za zunanjo referenčno vrednost, je morala Komisija pri določitvi ustrezne zunanje referenčne vrednosti uporabiti razpoložljiva dejstva. Glede tega se je zdelo primerno, da se iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 94, kot ustrezna referenčna vrednost uporabijo informacije z ločenega carinskega območja Tajvan.
(94)
Komisija meni, da so cene zemljišč na Tajvanu najboljši približek za območja na Kitajskem, kjer imajo sedež sodelujoči proizvajalci izvozniki. Večina proizvajalcev izvoznikov je v vzhodnem delu Kitajske, na razvitih območjih z visokim BDP (bruto domačim proizvodom) v provincah z gosto poseljenimi območji.
(95)
Znesek subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna na podlagi ugodnosti za prejemnike, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave. Ugodnost za prejemnike se izračuna z upoštevanjem razlike med zneskom, ki ga je vsaka družba plačala za pravice do uporabe zemljišč, in zneskom, ki bi moral biti običajno plačan na podlagi tajvanske referenčne vrednosti.
(96)
Pri izračunu je Komisija uporabila povprečno ceno zemljišča na kvadratni meter, ki je bila ugotovljena za Tajvan ter popravljena zaradi zmanjševanja vrednosti valute in sprememb v zvezi z BDP od datumov zadevnih pogodb za pravice do uporabe zemljišč. Informacije glede cen industrijskih zemljišč so bile pridobljene na spletni strani industrijskega urada tajvanskega ministrstva za gospodarske zadeve. Zmanjševanje vrednosti valute in spremembe v zvezi z BDP za Tajvan so bili izračunani na podlagi inflacijskih stopenj in spreminjanja BDP na prebivalca pri sedanjih cenah v USD za Tajvan, kot jih je Mednarodni denarni sklad objavil v svojih svetovnih gospodarskih napovedih („World Economic Outlook“) za leto 2011. V skladu s členom 7(3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za obdobje preiskave z uporabo običajne življenjske dobe pravice do uporabe zemljišč za uporabo industrijskih zemljišč na Kitajskem, tj. 50 ali 70 let. Ta znesek je bil nato dodeljen za celotni prihodek od prodaje, ki so ga vzorčeni proizvajalci izvozniki ustvarili v obdobju preiskave, ker subvencija ni pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.
(e) Sklep
(97)
Ugodnost, ugotovljena v okviru te sheme, znaša 0,02-0,82 %.
3.1.5 Programi neposrednih davčnih oprostitev in znižanja davka
3.1.5.1 Oprostitve davka od dohodkov za dohodke od dividend med upravičenimi rezidenčnimi podjetji
(a) Pravna podlaga
(98)
Pravna podlaga za tako oprostitev davka od dividend sta člena 25 in 26 Zakona o davku od dohodkov družb in člen 83 Predpisov o izvajanju Zakona o davku od dohodkov družb.
(b) Izvajanje v praksi
(99)
Ta program vsebuje ugodnejšo davčno obravnavo kitajskih rezidenčnih družb, ki imajo deleže v drugih kitajskih rezidenčnih družbah, v obliki oprostitve od davka od dohodkov iz nekaterih dividend, premij in drugih naložb v lastniške deleže za rezidenčne matične družbe.
(c) Ugotovitve preiskave
(100)
Na davčni napovedi dohodkov dveh vzorčenih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov je naveden znesek, oproščen davka od dohodkov. Ta znesek se imenuje dividende, bonusi in drugi dohodki od kapitalskih naložb upravičenih rezidentov in družb v skladu s pogoji Dodatka 5 k napovedi za davek od dohodka (letna napoved za odmero davčnih ugodnosti). Zadevna podjetja na te zneske niso plačala davka od dohodkov.
(d) Izračun zneska subvencije
(101)
Znesek subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna na podlagi ugodnosti za prejemnike, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave. Kot ugodnost za prejemnike se šteje, da je to znesek celotnega davka, ki se plača z vključitvijo prihodka od dividend od drugih rezidenčnih družb na Kitajskem, po odštetju zneska, ki je bil dejansko plačan z oprostitvijo davka na dividende. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za celotni prihodek od prodaje, ki so ga družbe sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ustvarile v obdobju preiskave, ker subvencija ni pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.
(e) Sklep
(102)
Ugodnost, ugotovljena v okviru te sheme, znaša 0-0,06 %.
3.1.6 Programi posredne obdavčitve in uvoznih tarif
3.1.6.1 Oprostitve davka na dodano vrednost („DDV“) in rabati uvoznih tarif za uporabo uvožene opreme
(a) Pravna podlaga
(103)
Pravna podlaga za ta program so okrožnica državnega sveta o prilagoditvi davčnih politik za uvoženo opremo, „Guo Fa št. 37/1997“, obvestilo ministrstva za finance, generalne carinske uprave in državne davčne uprave št. 43 [2008], obvestilo agencije NDRC št. 316 2006 z dne 22. februarja 2006 o pomembnih vprašanjih glede obravnavanja pisnega potrdila o domačih projektih ali projektih, financiranih s tujim kapitalom, katerih razvoj spodbuja država, in kataloški seznam uvoženih izdelkov, ki niso izvzeti iz plačila dajatve, za podjetja s tujimi naložbami ali domače družbe iz leta 2008.
(b) Izvajanje v praksi
(104)
Ta program zagotavlja oprostitev od plačila DDV in uvoznih dajatev za podjetja s tujimi naložbami ali domače družbe za uvoz osnovnih delovnih sredstev, ki se uporabljajo v njihovi proizvodnji. Da bi bila upravičena do te oprostitve, oprema ne sme biti uvrščena na seznam neupravičene opreme, družba, ki zanjo zaprosi, pa mora pridobiti certifikat projektov, ki jih spodbuja država; izdajo ga kitajski organi ali Komisija za nacionalni razvoj in reforme v skladu z ustrezno naložbeno, davčno in carinsko zakonodajo.
(c) Ugotovitve preiskave
(105)
O oprostitvi od plačila DDV in uvoznih dajatev za uvoženo opremo so poročali štirje vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki/skupine kitajskih proizvajalcev izvoznikov.
(d) Izračun zneska subvencije
(106)
Znesek subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna na podlagi ugodnosti za prejemnike, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave. Kot ugodnost za prejemnike se šteje znesek oprostitev plačila DDV in dajatev za uvoženo opremo. Prejeta ugodnost se je postopoma obračunavala v dobi uporabe opreme v skladu z običajnimi računovodskimi postopki družbe. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za celotni prihodek od prodaje, ki so ga družbe sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ustvarile v obdobju preiskave, ker subvencija ni pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.
(e) Sklep
(107)
Ugodnost, ugotovljena v okviru te sheme, znaša 0 %- 0,45 %.
3.1.6.2 Vračilo DDV za podjetja s tujimi naložbami, ki kupijo opremo, proizvedeno na Kitajskem
(a) Pravna podlaga
(108)
Pravna podlaga za ta program sta okrožnica državne davčne uprave o objavi začasnih ukrepov za upravljanje povračila odmerjenega davka za nakupe na domačem trgu proizvedene opreme za podjetja s tujimi naložbami št. 171, 199, z dne 20. septembra 1999, in obvestilo ministrstva za finance in državne davčne uprave št. 176 [2008] o prenehanju izvajanja politike vračila davka družbam, v katere je vložen tuji kapital, za njihove nakupe na domačem trgu proizvedene opreme.
(b) Izvajanje v praksi
(109)
Ta program zagotavlja ugodnosti v obliki povračila DDV za nakup na domačem trgu proizvedene opreme za podjetja s tujimi naložbami. Ta oprema ne sme biti uvrščena v katalog opreme, ki ni izvzeta iz plačila, vrednost opreme pa ne sme preseči skupne omejitve naložb subjekta, v katerega se vlaga tuji kapital, v skladu s „poskusnimi upravnimi ukrepi za nakup na domačem trgu proizvedene opreme“.
(c) Ugotovitve preiskave
(110)
Podrobne informacije o tej shemi, vključno z zneskom prejete ugodnosti, sta predložila dva vzorčena proizvajalca izvoznika/dve skupini proizvajalcev izvoznikov.
(d) Izračun zneska subvencije
(111)
Znesek subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, se izračuna na podlagi ugodnosti za prejemnike, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave. Kot ugodnost za prejemnike se šteje znesek povračila DDV za nakup na domačem trgu proizvedene opreme. Prejeta ugodnost se je postopoma obračunavala v dobi uporabe opreme v skladu z običajno prakso industrije.
(e) Sklep
(112)
Ugodnost, ugotovljena v okviru te sheme, znaša od 0 % do 0,01 %.
3.1.7 Drugi regionalni/provincialni programi
(113)
S preiskavo se je potrdilo, da vzorčene družbe v obdobju preiskave niso prejemale nobenih ugodnosti v okviru programov iz uvodne izjave 75.
3.1.8 Znesek subvencij
(114)
Znesek subvencij, določen v skladu z določbami osnovne protisubvencijske uredbe, izražen ad valorem, za kitajske proizvajalce izvoznike znaša 0,76-1,77 %.
(115)
Pritožnik je po razkritju trdil, da ni jasno, kako je Komisija izračunala razpon skupne subvencijske stopnje. Razpon skupnih seštetih subvencij iz uvodne izjave 114 za kitajske vzorčene proizvajalce izvoznike/skupine proizvajalcev izvoznikov, izražen ad valorem, predstavlja nižjo in višjo skupno subvencijsko stopnjo petih vzorčenih proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov.
3.1.9 Sklep o Kitajski
(116)
Glede na zneske de minimis subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, za kitajske proizvajalce izvoznike, se ne smejo uvesti ukrepi na uvoz rezanih poliestrskih vlaken s poreklom s Kitajskega. Sklenjeno je bilo, da bi bilo treba preiskavo glede uvoza s poreklom iz Ljudske republike Kitajske v skladu s členom 14(3) osnovne uredbe zaključiti.
3.2 INDIJA
3.2.1 Splošno
(117)
Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preverjene naslednje sheme, v okviru katerih naj bi indijski vladni organi domnevno dodeljevali subvencije:
1.
shema ciljnega trga;
2.
shema ciljnega izdelka;
3.
shema vnaprejšnjih odobritev;
4.
shema povračila dajatev;
5.
shema spodbujanja izvoza investicijskega blaga;
6.
davčne in carinske oprostitve in olajšave v izvozno usmerjenih enotah in posebnih ekonomskih conah;
7.
shema izvoznih kreditov;
8.
shema oprostitve davka od dohodkov;
9.
shema dodatnega spodbujanja izvoza;
10.
shema odobritve brezcarinskega uvoza;
11.
shema pomoči za razvoj trga in jamstva za posojila;
12.
shema spodbud za kapitalske naložbe vlade Gudžarata;
13.
shema spodbud za prometni davek in oprostitev davka na električno energijo v provinci Gudžarat;
14.
subvencijske sheme v Zahodni Bengaliji - spodbude in davčne ugodnosti, vključno z nepovratnimi sredstvi in oprostitvami plačila prometnega davka;
15.
paketna shema spodbud vlade Maharaštre, vključno s shemo za oprostitev dajatve na električno energijo in subvencijo za spodbujanje industrije v provinci Maharaštra.
Subvencijske sheme, ki so jih indijski preiskovani proizvajalci izvozniki uporabljali v obdobju preiskave
(118)
S preiskavo je bilo ugotovljeno, da so imeli preiskovani proizvajalci izvozniki v obdobju preiskave ugodnost od naslednjih shem:
1.
shema ciljnega trga („FMS“);
2.
shema ciljnega izdelka („FPS“);
3.
shema povračila dajatev („DDS“);
4.
shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)
5.
shema odobritve brezcarinskega uvoza („DFIA“);
6.
shema spodbujanja izvoza investicijskega blaga („EPCGS“);
7.
paketna shema spodbud vlade Maharaštre („PSI“).
(119)
Sheme, navedene v točkah 1, 2, 4, 5 in 6 uvodne izjave 118, temeljijo na zakonu o zunanjetrgovinskem poslovanju (razvoj in predpisi) iz leta 1992 (št. 22 iz leta 1992), ki je začel veljati 7. avgusta 1992 („zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju“). Zakon o zunanjetrgovinskem poslovanju pooblašča indijsko vlado, da izdaja uradna obvestila glede izvozne in uvozne politike. Ta so povzeta v dokumentih „Zunanjetrgovinska politika“, ki jih ministrstvo za trgovino izda vsakih pet let in redno posodablja. Na obdobje te preiskave se nanaša dokument „Zunanjetrgovinska politika za obdobje 2009-2014“. Poleg tega indijska vlada v „Priročniku o postopkih, Zvezek I“ („priročnik HOP I za obdobje 2009-2014“), določa tudi postopke, ki urejajo Zunanjetrgovinsko politiko za obdobje 2009-2014. Priročnik o postopkih se redno posodablja.
(120)
Shema DDS iz točke 3 uvodne izjave 118 temelji na oddelku 75 Carinskega zakona iz leta 1962, oddelku 37 Zakona o osrednjih trošarinah iz leta 1944, na oddelkih 93A in 94 Zakona o javnih financah iz leta 1994, ter Predpisih za povračilo carin, osrednjih trošarin in davka na storitve iz leta 1995. Stopnje povračila se redno objavljajo.
(121)
Shema PSI iz točke 7 temelji na „paketni shemi spodbud“ vlade Maharaštre iz leta 2007, resoluciji št. PSI-1707/(CR-50)/IND-8 z dne 30. marca 2007.
3.2.2 Shema ciljnega trga („FMS“)
(a) Pravna podlaga
Shema FMS je podrobno opisana v odstavku 3.14 Zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009-2014 in odstavku 3.8 priročnika HOP I za obdobje 2009-2014.
(b) Upravičenost
(122)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Izvajanje v praksi
(123)
V skladu s to shemo je izvoz vseh izdelkov, vključno z izvozom rezanih poliestrskih vlaken, v države, navedene v preglednicah 1 in 2 v Dodatku 37(C) priročnika HOP I za obdobje 2009-2014, upravičen do dobropisa za dajatve v višini 3 % vrednosti FOB. Izvoz vseh izdelkov v države, navedene v preglednici 3 v Dodatku 37(C) (trgi posebne usmeritve), je od 1. aprila 2011 upravičen do dobropisa za dajatve v višini 4 % vrednosti FOB. Nekatere izvozne dejavnosti so izključene iz te sheme, npr. izvoz uvoženega ali pretovorjenega blaga, predvideni izvoz, izvoz storitev in prihodki od izvoza enot, ki poslujejo v posebnih ekonomskih conah/izvozno usmerjenih enotah. Iz sheme so izključene tudi nekatere vrste izdelkov, npr. diamanti, plemenite kovine, rude, žita, sladkor in naftni derivati.
(124)
Dobropisi za dajatve po shemi FMS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenosti do dobropisa. Lahko se uporabijo za plačilo carin na poznejši uvoz kakršnih koli surovin ali blaga, vključno z investicijskim blagom.
(125)
Certifikat o upravičenosti do dobropisa se izda v pristanišču, iz katerega je bil opravljen izvoz, in po izvedbi izvoza ali odpremi blaga. Dokler vložnik organom zagotavlja izvode vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), indijska vlada nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za dajatve.
(126)
V obdobju preiskave so to shemo uporabljali štirje od preverjenih proizvajalcev izvoznikov.
(127)
Trije od vzorčenih indijskih proizvajalcev izvoznikov so po razkritju trdili, da so bili upravičeni do ugodnosti, vendar zanjo za izvoz v Unijo sploh niso zaprosili, zato ni mogoče sprejeti sklepa o koriščenju takšne ugodnosti. Trdili so tudi, da je shema FSM geografsko povezana z državami, ki niso članice Unije, zato Unija proti njej ne more uvesti izravnalnih ukrepov. V okviru preveritvenih obiskov je bilo glede tega potrjeno, da se je ugodnost sheme FSM zahtevala za izvoz v tretje države, saj shema velja zlasti za izvoz v tretje države. Zadevni proizvajalci izvozniki pa niso mogli oporekati niti praktičnemu izvajanju sheme, kot je opisano v uvodnih izjavah 123-125 niti uporabi sheme FMS v korist zadevnega izdelka ali dejstvu, da so dobropisi za dajatve po shemi FMS prosto prenosljivi in da se lahko uporabijo za plačilo carinskih dajatev na naknadni uvoz katerih koli surovin ali blaga, vključno z investicijskim blagom. Zadevna stran zlasti ni mogla oporekati dejstvu, da je mogoče dobropise za dajatve, dodeljene na podlagi sheme FMS za izvoz v upravičene tretje države, uporabiti za izravnavo uvoznih dajatev, ki se plačajo za surovine, vključene v zadevni izdelek, ki se izvaža v Unijo.
(128)
Navedene ugodnosti se knjižijo na podlagi nastanka poslovnega dogodka v računovodskih izkazih družbe na datume izvedbe izvoznih transakcij, kar dokazuje, da upravičenost do ugodnosti nastane v času izvozne transakcije in da se bo pridobljeni dobropis za dajatve nedvomno uporabil pozneje. To trditev je bilo treba zato zavrniti.
(d) Sklep o shemi FMS
(129)
Shema FMS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis za dajatve v okviru sheme FMS je finančni prispevek indijske vlade, saj se bo ta dobropis na koncu uporabil za izravnavo uvoznih dajatev, zaradi česar se bo zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis za dajatve v okviru sheme FPS za izvoznika pomeni ugodnost, saj izboljša njegovo likvidnost.
(130)
Shema FMS je tudi zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.
(131)
Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan dejansko porabiti blago, uvoženo brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Vzpostavljen ni noben sistem ali postopek, ki bi potrdil, katere surovine se porabijo v proizvodnem procesu izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je do ugodnosti iz sheme FMS upravičen ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so do ugodnosti iz sheme FMS upravičeni celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporabi kot surovina. Poleg tega lahko izvoznik dobropise za dajatve v okviru sheme FMS uporabi za uvoz investicijskega blaga, čeprav investicijsko blago ni zajeto v področje uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne porabi v proizvodnji izvoženih izdelkov.
(e) Izračun zneska subvencije
(132)
Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je bil izračunan na podlagi ugodnosti za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave, kakor jo je sodelujoči proizvajalec izvoznik knjižil na podlagi nastanka poslovnega dogodka kot prihodek v fazi izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za prihodke od izvoza v obdobju preiskave kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.
(133)
Subvencijska stopnja, ugotovljena za zadevne štiri družbe v okviru te sheme v obdobju preiskave, znaša 0,15 %, 0,19 %, 0,42 % oziroma 0,63 %.
3.2.3 Shema ciljnega izdelka („FPS“)
(a) Pravna podlaga
(134)
Ta shema je podrobno opisana v odstavkih 3.15-3.17 Zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009-2014 in poglavjih 3.9-3.11 priročnika HOP I za obdobje 2009-2014.
(b) Upravičenost
(135)
V skladu z odstavkom 3.15.2 Zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009-2014 so do te sheme upravičeni izvozniki priglašenih izdelkov iz Dodatka 37D priročnika HOP I za obdobje 2009-2014.
(c) Izvajanje v praksi
(136)
Izvoznik izdelkov iz seznama Dodatka 37D priročnika HOP I za obdobje 2009-2014 lahko zaprosi za dobropis za dajatve v okviru sheme FPS v višini 2 % ali 5 % vrednosti FOB izvoza. Zadevni izdelek v preiskavi je naveden v preglednici 1 Dodatka 37D in je upravičen do 2-odstotnega dobropisa za dajatve.
(137)
FPS je shema dobropisov po izvozu, kar pomeni, da mora družba za upravičenost do ugodnosti iz te sheme izvažati. Zato družba pri zadevnem organu vloži spletno vlogo, skupaj z izvodi izvoznega naloga in računa, bančnega potrdila, ki izkazuje plačilo pristojbine za vlogo, izvod izvozne odpremnice in bančnega potrdila o prejemu plačila ali potrdila o izvršitvi nakazila v primeru neposrednega pogajanja za dokumente. V primerih, kadar se predložijo izvirniki izvozne odpremnice in/ali bančna potrdila za prejem plačila za pridobitev ugodnosti po kateri koli drugi shemi, lahko družba predloži izvode, ki jih je sama potrdila, pri čemer navede ustrezen organ, ki so mu bili predloženi izvirniki. Spletna vloga za dobropise v okviru sheme FPS lahko zajema največ 50 izvoznih odpremnic.
(138)
Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi dobropisi v okviru sheme FPS lahko knjižijo na podlagi nastanka poslovnega dogodka kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. Taki krediti se lahko uporabijo za plačilo carinskih dajatev na poznejši uvoz kakršnega koli blaga, razen investicijskega blaga in tistega blaga, pri katerem pri uvozu obstajajo omejitve. Blago, uvoženo s takimi krediti, se lahko proda na domačem trgu (ob plačilu prometnega davka) ali uporabi v druge namene. Dobropisi v okviru sheme FPS se lahko prosto prenašajo in so veljavni 24 mesecev od datuma izdaje.
(139)
V obdobju preiskave je to shemo uporabljalo vseh pet preverjenih proizvajalcev izvoznikov.
(140)
Trije od vzorčenih indijskih proizvajalcev izvoznikov so po razkritju trdili, da so bili upravičeni do ugodnosti, vendar zanjo za vsaj del izvoza niso zaprosili, zato ni mogoče sprejeti sklepa o koriščenju te ugodnosti. Zadevni proizvajalci izvozniki pa niso mogli oporekati niti praktičnemu izvajanju sheme, kot je opisano v uvodnih izjavah 123-125, niti uporabi sheme FPS v korist zadevnega izdelka, tj. dejstvu, da so dobropisi za dajatve po shemi FPS prosto prenosljivi in da se lahko uporabijo za plačilo carinskih dajatev na naknadni uvoz katerih koli surovin ali blaga, vključno z investicijskim blagom. Ponovno je treba poudariti, da se navedene ugodnosti knjižijo na podlagi nastanka poslovnega dogodka v računovodskih izkazih družbe na datume izvedbe izvoznih transakcij, kar dokazuje, da upravičenost do ugodnosti nastane v času izvozne transakcije in da se bo pridobljen dobropis za dajatve nedvomno uporabil pozneje.
(d) Sklep o shemi FPS
(141)
Shema FPS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis v okviru sheme FPS je finančni prispevek indijske vlade, saj se bo ta dobropis na koncu uporabil za izravnavo uvoznih dajatev, zaradi česar se bo zmanjšal prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis v okviru sheme FPS za izvoznika pomeni ugodnost, saj izboljša njegovo likvidnost.
(142)
Shema FPS je tudi zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s členom 4(4)(a) osnovne uredbe.
(143)
Ta shema ne more veljati za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe, saj ne izpolnjuje predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) ter Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan dejansko porabiti blago, uvoženo brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek kredita pa ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Poleg tega ni vzpostavljen noben sistem ali postopek, ki bi potrdil, katere surovine se porabijo v proizvodnem procesu izvoženega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je do ugodnosti iz sheme FPS upravičen ne glede na to, ali sploh uvaža kakršne koli surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene kakršne koli surovine. Tako so do ugodnosti iz sheme FPS upravičeni celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo nobenega blaga, ki se lahko uporabi kot surovina.
(e) Izračun zneska subvencije
(144)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan na podlagi ugodnosti za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave. V tem smislu se je štelo, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. V navedenem trenutku se lahko indijska vlada odpove carinam, kar pomeni finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, v kateri je med drugim naveden znesek dobropisa FPS, dodeljen za navedeno izvozno transakcijo, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se je zdelo primerno, da se ugodnosti v okviru sheme FPS izračunajo kot vsota kreditov, prejetih za izvozne posle v okviru te sheme v obdobju preiskave.
(145)
Ob predložitvi upravičenih zahtev so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete obvezne pristojbine za pridobitev subvencije, tako dobljen znesek subvencije pa določen kot števec. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za celotni prihodek od izvoza v obdobju preiskave kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.
(146)
Subvencijske stopnje, ugotovljene za zadevnih pet družb v okviru te sheme v obdobju preiskave, znašajo 1,59 %, 1,75 %, 1,77 %, 1,85 % oziroma 1,95 %.
3.2.4 Shema povračila dajatev („DDS“)
(a) Pravna podlaga
(147)
Shema DDS je podrobno opisana v Predpisih za povračilo carin in osrednjih trošarin iz leta 1995, kakor so bili spremenjeni z naknadnimi uradnimi obvestili.
(b) Upravičenost
(148)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Izvajanje v praksi
(149)
Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za znesek povračila, ki se izračuna kot delež vrednosti FOB za izdelke, izvožene v skladu s to shemo. Indijska vlada je določila stopnje povračil za številne izdelke, vključno z zadevnim izdelkom. Te stopnje se določijo glede na povprečno količino ali vrednost materiala, ki se uporabi kot surovina za proizvodnjo izdelka, in glede na povprečni znesek dajatev, plačanih za surovine. Uporabljajo se ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnja za zadevni izdelek v okviru sheme DDS v obdobju preiskave je bila: 3 % vrednosti FOB do 9. oktobra 2012, 2,1 % vrednosti FOB med 10. oktobrom 2012 in 20. septembrom 2013 ter 1,7 % vrednosti FOB od 21. septembra 2013.
(150)
Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. Takrat ko se odpremni podatki vnesejo v carinski strežnik (ICEGATE), se označi, da izvoz poteka v okviru sheme DDS, znesek v okviru sheme DDS pa se nepreklicno določi. Ko odpremna družba vloži splošni izvozni manifest in carinski urad ustrezno primerja navedeni dokument s podatki iz izvozne odpremnice, so izpolnjeni vsi pogoji za odobritev plačila zneska povračila bodisi z neposrednim plačilom na izvoznikov bančni račun bodisi z denarnim nakazilom.
(151)
Izvoznik mora poleg tega predložiti tudi dokazilo o realizaciji iztržka od izvoza, in sicer bančno potrdilo o realizaciji. Ta dokument se lahko predloži po izplačilu zneska povračila, vendar bo indijska vlada izterjala izplačani znesek, če izvoznik bančnega potrdila o realizaciji ne predloži v določenem roku.
(152)
Znesek povračila se lahko uporabi za kakršen koli namen.
(153)
Ugotovljeno je bilo, da se v skladu z indijskimi računovodskimi standardi znesek povračila dajatev lahko knjiži na podlagi nastanka poslovnega dogodka kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza.
(154)
V obdobju preiskave sta shemo DDS uporabljala dva od preverjenih proizvajalcev izvoznikov.
(d) Sklep o shemi DDS
(155)
Shema DDS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Tako imenovani znesek povračila dajatve je finančni prispevek indijske vlade, saj je izplačan v obliki neposrednega prenosa sredstev s strani indijske vlade. Poleg tega znesek povračila dajatev za izvoznika pomeni ugodnost, saj izboljša njegovo likvidnost pod pogoji, ki na trgu niso na voljo.
(156)
Indijska vlada stopnjo povračila dajatev za izvoz določi za vsak izdelek posebej. Čeprav se subvencija imenuje povračilo dajatev, shema nima značilnosti dovoljenega sistema povračila dajatev ali nadomestnega sistema povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Gotovinsko plačilo izvozniku ni povezano z dejanskim plačilom uvoznih dajatev za surovine, prav tako pa ni dobropis za dajatve, ki bo uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev za pretekli ali prihodnji uvoz surovin.
(157)
To potrjuje okrožnica indijske vlade št. 24/2001, v kateri je jasno navedeno, da „[stopnje povračila dajatev] niso povezane z vzorcem dejanske porabe vložkov in dejanskim učinkom na vložke določenega izvoznika ali posameznih pošiljk […]“, regionalni organi pa so poučeni, „naj ekipe na terenu ob zahtevkih za povračilo, ki jih vložijo izvozniki, ne zahtevajo dokazil o dejanskih dajatvah, plačanih za uvožene ali domače surovine“.
(158)
Plačilo v obliki neposrednega prenosa sredstev, ki ga izplača indijska vlada po tem, ko izvozniki opravijo izvoz, je treba šteti za nepovratna sredstva indijske vlade, ki so zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, zato velja, da je specifično in da se proti njemu lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.
(159)
Na podlagi navedenega se sklene, da se proti shemi DDS lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(e) Izračun zneska subvencije
(160)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunan na podlagi ugodnosti za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave. V tem smislu se je štelo, da je prejemniku ugodnost dodeljena takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. Takrat mora indijska vlada izplačati znesek povračila, kar pomeni finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, v kateri je med drugim naveden znesek povračila, dodeljenega za navedeno izvozno transakcijo, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno se je zdelo primerno, da se ugodnosti v okviru sheme DDS izračunajo kot vsota zneskov povračil, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v obdobju preiskave.
(161)
V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe so bili ti zneski subvencije dodeljeni za celotni prihodek od izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.
(162)
Na podlagi navedenega subvencijski stopnji, ugotovljeni za zadevni družbi v okviru te sheme v obdobju preiskave, znašata 0,24 % in 2,12 %.
3.2.5 Shema vnaprejšnjih odobritev („AAS“)
(a) Pravna podlaga
(163)
Ta shema je podrobno opisana v odstavkih 4.1.1-4.1.14 Zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009-2014 in poglavjih 4.1-4.30 priročnika HOP I za obdobje 2009-2014.
(b) Upravičenost
(164)
Shemo AAS sestavlja šest podshem, ki so natančneje opisane v uvodni izjavi 165. Navedene podsheme se med drugim razlikujejo v obsegu upravičenosti. Proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, so upravičeni do podsheme AAS za fizični izvoz in podsheme AAS za letne potrebe. Proizvajalci izvozniki, ki oskrbujejo končnega izvoznika, so upravičeni do podsheme AAS za vmesne dobave. Glavni izvajalci, ki oskrbujejo kategorije „predvidenega izvoza“ iz odstavka 8.2 dokumenta „Zunanjetrgovinska politika za obdobje 2009-2014“, kot so dobavitelji izvozno usmerjenih obratov, so upravičeni do podsheme AAS za predvideni izvoz. Vmesni dobavitelji proizvajalcev izvoznikov pa so upravičeni do subvencij za „predvideni izvoz“ po podshemah vnaprejšnje pripustitve naročil („Advance Release Order“ - ARO) in vzajemnega notranjega akreditiva („back to back inland letter of credit“).
(c) Izvajanje v praksi
(165)
Vnaprejšnje odobritve se lahko izdajo za:
(a)
fizični izvoz: to je glavna podshema. Omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo določenega nastalega izvoznega izdelka. „Fizični“ v tem smislu pomeni, da mora izvozni izdelek zapustiti ozemlje Indije. Nadomestilo za uvoz in obveznost izvoza, vključno z vrsto izvoznega izdelka, sta določena v dovoljenju;
(b)
letno potrebo: taka odobritev ni vezana na določen izvozni izdelek, temveč na širšo skupino izdelkov (npr. kemični in sorodni izdelki). Imetnik dovoljenja lahko - do določene mejne vrednosti, določene glede na pretekle izvozne rezultate - brez dajatev uvaža vse surovine, ki se uporabljajo v proizvodnji vseh izdelkov, ki spadajo v tako skupino izdelkov. Če uporablja surovine, ki so oproščene dajatev, se lahko odloči za izvoz katerega koli izdelka, ki spada v tako skupino izdelkov;
(c)
vmesne dobave: ta podshema zajema primere, ko nameravata dva proizvajalca proizvajati en izvozni izdelek in si razdeliti proizvodni proces. Proizvajalec izvoznik, ki izdeluje vmesni izdelek, lahko brez dajatev uvaža surovine in za ta namen prejme vnaprejšnjo odobritev za vmesne dobave. Končni izvoznik dokonča proizvodnjo in mora izvoziti končni izdelek;
(d)
predvideni izvoz: ta podshema glavnemu izvajalcu omogoča, da brez dajatev uvaža surovine, potrebne za proizvodnjo blaga, ki se kot „predvideni izvoz“ prodajo kategorijam kupcev iz odstavkov (b)-(f), (g), (i) in (j) odstavka 8.2 Zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009-2014. Po trditvah indijske vlade se predvideni izvoz nanaša na tiste transakcije, pri katerih dobavljeno blago ne zapusti države. Če je blago izdelano v Indiji, za predvideni izvoz veljajo številne kategorije dobav, npr. dobava blaga izvozno usmerjeni enoti ali družbi, ki ima sedež v posebni ekonomski coni;
(e)
vnaprejšnjo pripustitev naročil: imetnik vnaprejšnje odobritve, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, lahko surovine pridobiva prek vnaprejšnjih pripustitev naročil. V takem primeru se vnaprejšnja odobritev potrdi kot vnaprejšnja pripustitev naročil in se domačemu dobavitelju potrdi ob dobavi izdelkov, ki so v njej določeni. S potrditvijo vnaprejšnje potrditve naročila je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kot so določene v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009-2014 (tj. podsheme AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in nadomestila za končne trošarine). V okviru mehanizma vnaprejšnje potrditve naročil se nadomestilo za plačane davke in dajatve ne vrne končnemu izvozniku v obliki povračil/nadomestil dajatev, ampak ga prejme dobavitelj. Nadomestila davkov/dajatev se lahko uveljavljajo za domače in uvožene surovine;
(f)
vzajemni notranji akreditiv: ta podshema ponovno zajema domače dobave imetniku vnaprejšnje odobritve. Imetnik vnaprejšnje odobritve lahko pri banki odpre notranji akreditiv v korist domačega dobavitelja. Banka potrdi odobritev za neposreden uvoz samo za vrednosti in količine domačih, ne pa uvoženih izdelkov. Domači dobavitelj je upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kakor je določeno v odstavku 8.3 Zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009-2014 (tj. podsheme AAS za vmesne dobave/predvideni izvoz, povračila za predvideni izvoz in nadomestila za končne trošarine).
(166)
V obdobju preiskave so koncesije na podlagi sheme AAS, povezane z zadevnim izdelkom, prejele tri preverjene družbe. Te družbe so izkoristile podsheme iz točk (a), (d) in (e). Zato ni treba ugotavljati, ali so neuporabljene podsheme takšne, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(167)
Imetnik vnaprejšnje odobritve mora za namene preverjanja, ki ga izvajajo indijski organi, po zakonu voditi „verodostojno in ustrezno poslovno knjigo porabe in brez dajatev uvoženega/brez trošarin nabavljenega blaga“ v določeni obliki (poglavji 4.26 in 4.30 ter Dodatek 23 priročnika HOP I za obdobje 2004-2009), tj. evidenco dejanske porabe. To evidenco mora preveriti zunanji pooblaščeni računovodja/stroškovni računovodja, ki izda potrdilo, da so bile predpisane evidence in ustrezna računovodska dokumentacija pregledane ter da so informacije, predložene v obliki iz Dodatka 23, v vseh pogledih resnične in pravilne.
(168)
Glede uporabe podsheme AAS za fizični izvoz iz uvodne izjave 165(a), ki sta jo v obdobju preiskave izkoristili dve preverjeni družbi, je indijska vlada tista, ki določi vrednost in količino uvoznega nadomestila in obveznosti izvoza, zabeležita pa se v vnaprejšnji odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu v vnaprejšnjo odobritev vpisati ustrezne transakcije. Obseg uvoza, dovoljenega v okviru sheme AAS, določi indijska vlada na osnovi standardnih input-output normativov („SION“), ki obstajajo za večino izdelkov, vključno z zadevnim izdelkom.
(169)
Uvožene surovine niso prenosljive in jih je treba uporabiti za proizvodnjo nastalega izvoznega izdelka. Obveznost izvoza je treba izpolniti v določenem časovnem roku po izdaji dovoljenja (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za 6 mesecev).
(170)
Preiskava je pokazala, da se v praksi niso upoštevale zahteve glede preverjanja, ki so jih določili indijski organi.
(171)
Le ena izmed obeh preverjenih družb, ki sta izkoristili to podshemo, je vodila evidenco proizvodnje in porabe. Vendar pa na podlagi evidence porabe ni bilo mogoče preveriti, katere surovine so se porabile v proizvodnji izvoženega izdelka in v kakšnem obsegu. Družbe v zvezi z navedenimi zahtevami glede preverjanja niso vodile nikakršnih evidenc, ki bi dokazovale, da je bila izvedena zunanja revizija evidence porabe. Šteje se torej, da preiskovani izvozniki niso dokazali, da so bile izpolnjene ustrezne določbe zunanjetrgovinske politike.
(172)
Glede uporabe podsheme AAS za vnaprejšnjo potrditev naročila iz točke (e) uvodne izjave 165, ki jo je v obdobju preiskave izkoristila ena preverjena družba, se količina uvoza, dovoljena v okviru te sheme, določi kot odstotek količine izvoženih končnih izdelkov. Za vnaprejšnje licence se merijo enote dovoljenih uvozov bodisi v smislu njihove kakovosti bodisi v smislu njihove vrednosti. V obeh primerih se stopnje, ki se uporabijo pri ugotavljanju dovoljenega nakupa brez dajatev, za večino izdelkov, vključno z izdelkom v tej preiskavi, določijo na podlagi normativov SION. Surovine, opredeljene v vnaprejšnjih licencah, so tiste, ki se uporabijo v proizvodnji ustreznih izvoženih končnih izdelkov.
(173)
Imetnik vnaprejšnje licence, ki namerava pridobivati surovine iz domačih virov namesto z neposrednim uvozom, lahko surovine pridobiva prek vnaprejšnjih pripustitev naročil. V takem primeru se vnaprejšnja odobritev validira kot vnaprejšnja pripustitev naročil in se domačemu dobavitelju potrdi ob dobavi izdelkov, določenih v njej. S potrditvijo vnaprejšnje potrditve naročila je domači dobavitelj upravičen do ugodnosti za predvideni izvoz, kot so povračila za predvideni izvoz, in nadomestil za t. i. končne trošarine.
(174)
Preiskava je pokazala, da se v praksi niso upoštevale zahteve glede preverjanja, ki so jih določili indijski organi.
(175)
Glede uporabe podsheme AAS za predvideni izvoz iz uvodne izjave 165(d), ki jo je v obdobju preiskave izkoristila ena preverjena družba, je indijska vlada tista, ki določi vrednost in količino uvoznega nadomestila in obveznosti izvoza, zabeležita pa se v odobritvi. Poleg tega morajo vladni uslužbenci ob uvozu in izvozu v odobritev vpisati ustrezne transakcije. Obseg uvoza, dovoljenega na podlagi te sheme, določi indijska vlada na podlagi normativov SION.
(176)
Obveznost izvoza je treba izpolniti v določenem časovnem roku po izdaji odobritve (24 mesecev z možnostjo dveh podaljšanj za 6 mesecev).
(177)
Ugotovljeno je bilo, da ni bilo povezave med uvoženimi surovinami in izvoženimi končnimi izdelki. Ugotovljeno je bilo tudi, da vložnik ni vodil evidence dejanske potrošnje iz uvodne izjave 167, ki jo mora preveriti zunanji računovodja, čeprav je to obvezno. Vložnik je kljub kršitvi te zahteve še naprej prejemal ugodnosti iz sheme AAS.
(d) Sklep o shemi AAS
(178)
Oprostitev uvoznih dajatev je v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe subvencija, saj pomeni finančni prispevek indijske vlade, s katerim se zmanjša njen prihodek od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo, za preiskovane izvoznike pa pomeni ugodnost, saj izboljša njihovo likvidnost.
(179)
Vse zadevne podsheme v tem primeru so očitno zakonsko pogojene z opravljanjem izvoza, zato velja, da so specifične in da se proti njim lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. Brez izvozne obveznosti družba ne more prejemati ugodnosti iz te sheme.
(180)
Nobena od zadevnih podshem v tem primeru se ne more šteti za dovoljeni sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil dajatev v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Indijska vlada ni učinkovito uporabljala svojega sistema ali postopka preverjanja, da bi lahko potrdila, ali so se surovine porabile v proizvodnji izvoženega izdelka in v kakšnih količinah (Priloga II(II)(4) k osnovni uredbi in, v primeru nadomestnih shem povračil, Priloga III(II)(2) k osnovni uredbi). Poleg tega normativi SION za zadevni izdelek niso bili dovolj natančni in sami ne morejo predstavljati sistema preverjanja dejanske potrošnje, ker zasnova navedenih standardov indijski vladi ne omogoča dovolj natančnega preverjanja količin surovin, porabljenih v izvozni proizvodnji. Indijska vlada tudi ni izvedla nadaljnje preiskave na podlagi dejansko vključenih surovin, čeprav bi to zaradi odsotnosti učinkovitega sistema preverjanja (Priloga II(II)(5) in Priloga III(II)(3) k osnovni uredbi) običajno morala storiti.
(181)
En vzorčen indijski proizvajalec izvoznik je po razkritju trdil, da se izravnalni ukrepi proti tej shemi ne bi smeli uvesti, saj je družba izpolnila svojo zakonsko obveznost glede neodvisnih revizij evidence porabe surovin, kar bi morala indijska vlada šteti za ustrezno preverjanje. Te trditve ni mogoče sprejeti. Preverjanje, ki ga izvede indijska vlada, se obravnava ločeno od vseh obveznosti, uvedenih za družbe. V okviru preveritvenega obiska je bilo potrjeno, da sistem preverjanja, ki ga je vzpostavila indijska vlada, ne upošteva pravil iz Priloge II(II)(4) k osnovni uredbi. To trditev je bilo treba zato zavrniti.
(182)
Ista stran je trdila, da je združevanje licenc v Indiji zakonito in da družba zaradi uporabe celotnega prihodka od izvoza namesto prihodkov od prodaje zadevnega izdelka pri izračunu subvencijske stopnje ne sme biti oškodovana. Vendar pa zakonitost združevanja licenc v Indiji v tem okviru ni pomembna. Preiskava je pokazala, da zaradi združevanja ni bilo mogoče razumno dodeliti licenc, ki ustrezajo rezanim poliestrskim vlaknom. Pri izračunu subvencijske stopnje je bilo dejansko treba uporabiti ugodnost na ravni oddelka, ne pa na ravni rezanih poliestrskih vlaken, saj s preverjenimi informacijami ni bilo mogoče ustrezno dodeliti uporabe surovin (uporabljenih v proizvodnji drugih izdelkov) le za rezana poliestrska vlakna. To trditev je bilo treba zato zavrniti.
(183)
Proti podshemam iz točk (a), (d) in (e) uvodne izjave 165 se zato lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
(e) Izračun zneska subvencije
(184)
Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin, ugodnost, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep. Glede tega je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa le izravnave za „presežni“ odpust dajatev. V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi je mogoče presežne odpuste dajatev izravnati le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če ustrezen postopek spremljanja ni vzpostavljen, se ne uporablja navedena oprostitev za sheme povračil, pač pa normalno pravilo za izravnavanje zneska neplačanih dajatev (izpada prihodka), ne pa domnevni presežni odpust. Kot je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni odgovoren preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja.
(185)
Znesek subvencije za družbe, ki so uporabljale shemo AAS, je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, uvožen v skladu s podshemo v obdobju preiskave (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.
(186)
Subvencijske stopnje, ugotovljene za zadevne tri družbe v okviru te sheme v obdobju preiskave, znašajo 0,11 %, 1,89 % oziroma 4,31 %.
3.2.6 Odobritev brezcarinskega uvoza („DFIA“)
(a) Pravna podlaga
(187)
Shema DFIA je podrobno opisana v odstavkih 4.2.1-4.2.47 Zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009-2014 in poglavjih 4.31-4.36 priročnika HOP I za obdobje 2009-2014.
(b) Upravičenost
(188)
Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.
(c) Izvajanje v praksi
(189)
DFIA je pred- in poizvozna shema, ki omogoča brezcarinski uvoz blaga, določen na podlagi normativov SION, ki pa ga v primeru prenosljive odobritve DFIA ni treba uporabiti v proizvodnji izvoženega izdelka.
(190)
Shema DFIA zajema le uvoz surovin, kot je določeno v normativih SION. Upravičeni uvoz je omejen na količino in vrednost, navedeno v normativih SION, vendar jo lahko regionalni organi na zahtevo spremenijo.
(191)
Za obveznost izvoza velja minimalna zahteva za dodano vrednost v višini 20 %. Izvoz se lahko izvaja pred odobritvijo sheme DFIA; v tem primeru se upravičeni uvoz določi sorazmerno glede na začasni izvoz.
(192)
Ko je obveznost izvoza izpolnjena, lahko izvoznik zahteva prenosljivost odobritve DFIA, kar v praksi pomeni dovoljenje za prodajo licence za brezcarinski uvoz na trgu.
(193)
V obdobju preiskave je shemo DFIA uporabljal en preverjeni proizvajalec izvoznik.
(d) Sklep o shemi DFIA
(194)
Oprostitev uvoznih dajatev je subvencija v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Pomeni finančni prispevek indijske vlade, s katerim se zmanjša njen prihodek od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo, za preiskovane izvoznike pa pomeni ugodnost, saj izboljša njihovo likvidnost.
(195)
Poleg tega je shema DFIA zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, zato velja, da je specifična in da se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.
(196)
Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih predpisov iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in predpisi za povračila) in Priloge III (opredelitev in predpisi za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Pri tem zlasti velja naslednje: (i) dopušča naknadno nadomestilo ali povračilo uvoznih dajatev za surovine, ki se porabijo v proizvodnem procesu drugega izdelka; (ii) ni sistema ali postopka preverjanja, ki bi potrdil, ali se surovine porabijo v proizvodnji izvoženega izdelka in katere so te surovine ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi, in (iii) prenosljivost potrdil/odobritev pomeni, da izvozniku, ki se mu odobri shema DFIA, dejansko ni treba uporabiti potrdila za uvoz surovin.
(197)
En vzorčen indijski proizvajalec izvoznik je po razkritju trdil, da je sistem preverjanja, vzpostavljen v Indiji, razumen, učinkovit in v skladu s trgovinskimi praksami v Indiji, zato več ni „glavnega“ razloga za uvedbo izravnalnih ukrepov proti tej shemi. Preiskava v nasprotju s to trditvijo ni potrdila, da se lahko s sistemom preverjanja, vzpostavljenim v Indiji, preveri, ali se surovine porabijo v proizvodnji izvoženega izdelka in katere so te surovine ter ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Proizvajalec poleg tega ni oporekal niti dejstvu, da sistem dopušča naknadno nadomestilo ali povračilo uvoznih dajatev za surovine, ki se porabijo v proizvodnem procesu drugega izdelka, niti da prenosljivost potrdil/odobritev pomeni, da izvozniku, ki se mu odobri shema DFIA, dejansko ni treba uporabiti potrdila za uvoz surovin. To trditev je bilo treba zato zavrniti.
(e) Izračun zneska subvencije
(198)
Zaradi neobstoja dovoljenih sistemov povračila dajatev ali nadomestnih sistemov povračil pomeni odpust skupnih uvoznih dajatev, ki se običajno zaračunajo ob uvozu surovin, ugodnost, proti kateri se lahko uvede izravnalni ukrep. Glede tega je ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa le izravnave za„presežni“ odpust dajatev.
(199)
V skladu s členom 3(1)(a)(ii) in Prilogo I(i) k osnovni uredbi je mogoče presežne odpuste dajatev izravnati le, če so izpolnjeni pogoji iz prilog II in III k osnovni uredbi. Toda v tem primeru ti pogoji niso bili izpolnjeni. Če ustrezen postopek spremljanja ni vzpostavljen, se ne uporablja navedena oprostitev za sheme povračil, pač pa normalno pravilo za izravnavanje zneska neplačanih dajatev (izpada prihodka), ne pa domnevni presežni odpust. Kot je določeno v prilogah II(II) in III(II) k osnovni uredbi, za izračun presežnega odpusta ni odgovoren preiskovalni organ. Nasprotno, v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe mora preiskovalni organ samo zbrati zadostne dokaze, da zavrne domnevno ustreznost sistema preverjanja.
(200)
Znesek subvencije za družbe, ki so uporabljale shemo DFIA, je bil izračunan na podlagi opuščenih uvoznih dajatev (osnovna carina in posebna dodatna carina) za material, uvožen v skladu s podshemo v obdobju preiskave (števec). V skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe so bile pristojbine, ki so nujno potrebne za pridobitev subvencije, odštete od zneska subvencije, kadar so bili za to vloženi upravičeni zahtevki. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije dodeljen za prihodke od izvoza zadevnega izdelka med obdobjem preiskave kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.
(201)
Subvencijska stopnja, ugotovljena za zadevno družbo v okviru te sheme v obdobju preiskave, znaša 4,95 %.
3.2.7 Shema spodbujanja izvoza investicijskega blaga („EPCGS“)
(a) Pravna podlaga
(202)
Shema EPCGS je podrobno opisana v poglavju 5 Zunanjetrgovinske politike za obdobje 2009-2014 in poglavju 5 priročnika HOP I za obdobje 2009-2014.
(b) Upravičenost
(203)
Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki in trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce in ponudnike storitev.
(c) Izvajanje v praksi
(204)
Družbi je pod pogojem, da izpolnjuje obveznost izvoza, dovoljeno uvažati (novo in do 10 let staro) investicijsko blago po znižani stopnji dajatve. V ta namen indijska vlada po vložitvi zahtevka in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 3 % za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v določenem obdobju. V skladu z Zunanjetrgovinsko politiko za obdobje 2009-2014 se investicijsko blago lahko uvaža po 0-odstotni stopnji dajatve v okviru sheme EPCGS, vendar je v tem primeru čas za izpolnitev obveznosti izvoza krajši.
(205)
Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V tem primeru lahko domači proizvajalec investicijskega blaga izkoristi ugodnost brezcarinskega uvoza surovin, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Lahko pa tudi zahteva subvencijo predvidenega izvoza glede dobave investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.
(206)
Ugotovljeno je bilo, da so tri vzorčene družbe v okviru sheme EPCGS prejele koncesije, ki bi lahko bile dodeljene zadevnemu izdelku v obdobju preiskave.
(d) Sklep o shemi EPCGS
(207)
Shema EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve pomeni finančni prispevek indijske vlade, saj ta koncesija zmanjša njen prihodek od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve za izvoznika pomeni ugodnost, saj dajatve, ki jih družba privarčuje ob uvozu, izboljšajo njeno likvidnost.
(208)
Shema EPCGS je poleg tega zakonsko pogojena z opravljanjem izvoza, ker takšnih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjevanja obveznosti izvoza. Zato velja za specifično in je zanjo mogoče uvesti izravnalne ukrepe v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.
(209)
Sheme EPCGS ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se to blago ne porabi v proizvodnji izvoženih izdelkov.
(e) Izračun zneska subvencije
(210)
Znesek subvencije je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carinskih dajatev na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki ustreza običajnemu obdobju amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Znesek subvencije za obdobje preiskave se je nato izračunal tako, da se je celotni znesek neplačanih carinskih dajatev delil z obdobjem amortizacije. Tako izračunan znesek, ki se nanaša na obdobje preiskave, je bil popravljen z dodatkom obresti za to obdobje, da izraža celotno vrednost ugodnosti med tem obdobjem. V ta namen se je kot primerna štela komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave. Ob predložitvi upravičenih zahtev so bile v skladu s členom 7(1)(a) osnovne uredbe odštete obvezne pristojbine za pridobitev subvencije, tako dobljen znesek subvencije pa določen kot števec.
(211)
V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za ustrezne prihodke od izvoza v obdobju preiskave kot imenovalec, saj je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.
(212)
Dva vzorčena indijska proizvajalca izvoznika sta po razkritju zahtevala ponovno preverjanje izračuna zneska subvencije. Trdila sta, da se lahko zaradi tega razveljavi licenca EPCG; investicijsko blago bi se zato nabavljalo na domačem trgu, v tem primeru pa je predvideno plačilo osrednjih trošarin. Vendar s tem v zvezi niso bile navedene nobene določene razveljavljene licence. To vprašanje tudi ni bilo izpostavljeno med preiskavo, ko bi bilo mogoče to trditev ustrezno preveriti. Sicer pa je bil znesek subvencije določen na podlagi preverjene evidence surovin, ki jih je družba nabavljala v okviru te sheme. To trditev je bilo treba zato zavrniti.
(213)
Subvencijska stopnja, ki je bila za to shemo v obdobju preiskave ugotovljena za zadevne tri družbe, znaša 0,37 %, 0,40 % oziroma 0,46 %.
3.2.8 Paketna shema spodbud („PSI“)
(a) Pravna podlaga
(214)
Da bi vlada Maharaštre spodbudila širjenje industrije na manj razvita območja, od leta 1964 v okviru sheme, splošno znane kot „paketna shema spodbud“, dodeljuje ugodnosti za enote, ki se na novo širijo v regijah v razvoju te države. Shema je bila od svoje uvedbe večkrat spremenjena, različici, pomembni za to preiskavo, pa sta različici iz let 2001 in 2007. Paketna shema spodbud iz leta 2001 je bila sprejeta 31. marca 2001 z resolucijo št. IDL-1021/(CR-73)/IND-8. Paketna shema spodbud iz leta 2007 je bila sprejeta 30. marca 2007 z resolucijo št. PSI-1707/(CR-50)/IND-8.
(b) Upravičenost
(215)
Navedeni resoluciji navajata kategorije industrij in družb, ki se lahko štejejo za upravičene do spodbud.
(c) Izvajanje v praksi
(216)
Da bi vlada Maharaštre spodbudila širjenje industrije na manj razvita območja, je zagotovila paket spodbud za nove/razširjene industrijske obrate v regijah v razvoju države Maharaštra. Za namene te sheme Priloga I k Resoluciji razvršča državno območje v kategorijo območij, upravičenih do spodbud. Spodbud iz sheme iz leta 2007 pa ni mogoče koristiti, razen če je bil na podlagi sheme iz leta 2007 izdan certifikat o upravičenosti in je upravičenec izpolnil zahteve/pogoje iz certifikata o upravičenosti. Certifikat o upravičenosti izda izvajalska agencija (državni organ), veljati pa začne z datumom začetka tržne proizvodnje upravičenca (imenovanega tudi upravičeni obrat).
(217)
Paketno shemo spodbud sestavlja več podshem, dva preverjena proizvajalca izvoznika pa sta v obdobju preiskave koristila ugodnost naslednjih dveh shem:
-
sheme oprostitve dajatve za električno energijo („EDE“) in
-
subvencije za spodbujanje industrije („IPS“)
(218)
Shema oprostitve dajatve za električno energijo se dodeli upravičenim novim obratom s sedežem na določenih območjih za obdobje, navedeno v certifikatu o upravičenosti. V tem primeru sta zadevna proizvajalca izvoznika oproščena plačila dajatve za električno energijo za obdobje devetih oziroma sedmih let. V drugih delih države bodo 100-odstotno izvozno usmerjeni obrati, obrati za informacijsko tehnologijo in biotehnologijo prav tako oproščeni plačila dajatve za električno energijo za obdobje desetih let.
(219)
Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da je en proizvajalec izvoznik s sedežem v Maharaštri v obdobju preiskave koristil podshemo oprostitve dajatve za električno energijo.
(220)
Upravičenec je na podlagi podsheme IPS upravičen do subvencije, ki znaša 75-100 % zneska upravičenih naložb minus znesek ugodnosti iz drugih podshem paketne sheme spodbud, kot je podshema EDE. Ugodnost se dodeli za obdobje, določeno v certifikatu o upravičenosti, in ne more presegati zneska DDV, ki je bil državi Maharaštra plačan v istem obdobju. Upravičene naložbe zajemajo odhodke za naložbe v gradnjo, stroje in opremo.
(221)
Med preiskavo je bilo ugotovljeno, da sta podshemo IPS koristila dva proizvajalca izvoznika s sedežem v Maharaštri.
(222)
Dva vzorčena indijska proizvajalca izvoznika sta po razkritju trdila, da se podshema IPS vlade Maharaštre ne uporablja neposredno ali posredno za faze proizvodnje, izdelave ali izvoza rezanih poliestrskih vlaken, ugodnost pa je odvisna od zneska plačanih domačih davkov. Trdila sta tudi, da cilj sheme ni zagotoviti ugodnosti proizvajalcem izvoznikom, ampak nadomestiti stroške, ki nastanejo zaradi zaostalosti regije, zato se izravnalni ukrepi za to shemo ne morejo uvesti. Poleg tega sta trdila, da bi bilo treba to shemo obravnavati kot finančno subvencijo, ne pa kot ponavljajočo se subvencijo, skupna prejeta ugodnost pa bi morala biti porazdeljena v običajni amortizacijski dobi subvencioniranega kapitala. Glede tega je preiskava pokazala, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 220, da se subvencija izplačuje letno za upravičene naložbe, tj. izdatke za gradnjo, stroje in opremo. Take naložbe so neposredno povezane z rezanimi poliestrskimi vlakni. Letni znesek, ki ga je mogoče zahtevati, je omejen z zneskom domačih davkov, plačanih vladi Maharaštre v istem obdobju, vendar to ne spremeni dejstva, da letna ugodnost vlade Maharaštre pomeni finančni prispevek indijske vlade, ta pa ugodnost dodeli preiskovanim proizvajalcem izvoznikom. Letno izplačana subvencija ni enaka finančni subvenciji, čeprav so podlaga za takšno plačilo naložbe v investicijsko blago. To trditev je bilo treba zato zavrniti.
(d) Sklep o podshemah EDE in IPS
(223)
Obe podshemi sta subvenciji v smislu člena 3(1)(a)(i) in člena 3(2) osnovne uredbe, saj pomenita finančni prispevek indijske vlade, ki predstavlja ugodnost za preiskovane izvoznike.
(224)
Subvencijski podshemi sta je specifični v smislu člena 4(3) osnovne uredbe, saj se je z zakonodajo, v skladu s katero deluje organ, ki podeljuje subvencije, omejil dostop do te sheme na nekatera podjetja znotraj določene geografske regije.
(225)
Zato bi bilo treba za to subvencijo uvesti izravnalne ukrepe.
(e) Izračun zneska subvencije
(226)
V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe se znesek subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračuna na podlagi ugodnosti za prejemnika v zvezi z zadevnim izdelkom, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave. V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je bil ta znesek subvencije (števec) dodeljen za celotni prihodek od prodaje zadevnega izdelka proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave, ker subvencija ni pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.
(227)
Subvencijska stopnja, ugotovljena za edino družbo, ki je koristila to ugodnost, v okviru podsheme EDE v obdobju preiskave, znaša 0,31 %.
(228)
Subvencijska stopnja, ugotovljena za zadevni družbi v okviru podsheme IPS v obdobju preiskave, znaša 1,03 % oziroma 1,91 %.
3.2.9 Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi
(229)
Na podlagi ugotovitev, kot je povzeto v preglednici, se je skupni znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izražen ad valorem, gibal med 4,16 % in 7,65 %.
Preglednica 1
Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi - Indija
(%)
Shema
FMS
FPS
DDS
AAS
DFIA
EPCGS
PSI/EDE
PSI/IPS
Skupaj
Družba
Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd.
0,42
1,77
-
-
-
-
0,31
1,91
4,41
Ganesha Ecosphere Ltd.
-
1,95
0,24
0,11
4,95 %
0,40
-
-
7,65
Indo Rama Synthetics Ltd.
0,15
1,75
-
1,89
-
0,37
-
1,03
5,19
Polyfibre Industries Pvt. Ltd.
0,19
1,85
2,12
-
-
-
-
-
4,16
Reliance Industries Limited
0,63
1,59
-
4,31
-
0,46
-
-
6,99
3.3 VIETNAM
3.3.1 Splošno
(230)
Na podlagi informacij iz pritožbe in odgovorov na vprašalnik Komisije so bile preverjene naslednje sheme, v okviru katerih je vietnamska vlada domnevno dodeljevala subvencije:
A.
vladna preferenčna posojila industriji rezanih poliestrskih vlaken, ki jih zagotavljajo državne banke in zasebne banke, ki delajo po navodilih in smernicah vlade, in subvencioniranje obrestne mere;
B.
blago, ki ga industriji rezanih poliestrskih vlaken prek podjetij v državni lasti zagotovi vlada za plačilo, ki je nižje od primernega;
C.
zemljišča, ki jih zagotovi vlada za plačilo, ki je nižje od primernega;
D.
programi neposrednih davčnih oprostitev in znižanja davka
E.
programi posrednih davkov in uvoznih dajatev;
F.
pospešena amortizacija opredmetenih osnovnih sredstev;
G.
drugi programi subvencioniranja, vključno z državnimi, regionalnimi in lokalnimi vladnimi shemami.
(231)
Komisija je preverila vse sheme, navedene v pritožbi. Pri vsaki shemi je preverila, ali bi bilo mogoče v skladu z določbami člena 3 osnovne uredbe ugotoviti višino finančnega prispevka vietnamske vlade in ugodnost, ki ga je ta prinesel proizvajalcem izvoznikom. Preiskava je pokazala, da je v tem primeru vsaka ugodnost, ugotovljena v povezavi s preverjenimi shemami, nižja od ustrezne stopnje de minimis iz člena 14(5) (4) osnovne uredbe. Zato se zdi, da sklep o posameznih shemah, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, ni potreben.
(232)
Kljub temu so podrobnosti shem in ustreznih stopenj subvencioniranja za posamezna podjetja zaradi jasnosti in preglednosti navedene v nadaljevanju, ne glede na to, ali se subvencije obravnavajo kot subvencije, proti katerim se lahko izvedejo izravnalni ukrepi. Ugodnost se je izračunala v skladu s členom 6 osnovne uredbe.
3.3.2 Posebne subvencijske sheme
Subvencijske sheme, ki jih vietnamski proizvajalci izvozniki v obdobju preiskave niso uporabljali
(233)
Preiskava je pokazala, da vietnamski proizvajalci izvozniki niso uporabljali naslednjih shem:
(a)
blago, ki ga industriji rezanih poliestrskih vlaken prek podjetij v državni lasti zagotavlja vlada za plačilo, ki je nižje od primernega;
(b)
pospešena amortizacija opredmetenih osnovnih sredstev;
(c)
drugi programi subvencioniranja, vključno z državnimi, regionalnimi in lokalnimi vladnimi shemami.
(234)
Glede blaga, ki ga industriji rezanih poliestrskih vlaken prek podjetij v državni lasti zagotavlja vlada za plačilo, ki je nižje od primernega, je bilo v pritožbi v zvezi s to shemo navedeno, da vietnamski proizvajalci PTA/MEG, ki se lahko v proizvodnji rezanih poliestrskih vlaken uporabi kot glavna surovina, nabavljajo po subvencioniranih cenah. Preiskava je pokazala, da noben od preiskovanih proizvajalcev izvoznikov PTA/MEG ni uporabljal kot glavno surovino, ampak so vsi uporabljali reciklirane plastenke iz PET ali granulate iz plastenk.
(235)
Pritožnik je po razkritju trdil, da je Komisija zagotovila delno analizo le za eno shemo, tj. zagotavljanje PTA/MEG po subvencioniranih cenah. Pritožnik je glede tega programa trdil, da sta način izbire vzorca in dejstvo, da veliki proizvajalci rezanih poliestrskih vlaken v Vietnamu niso bili zajeti v preiskavi, pri tem programu vplivala na ugotavljanje obstoja subvencioniranja. Pritožnik je navedel tudi druge domnevne programe subvencioniranja v Vietnamu, informacije o teh programih pa so bile predložene v pritožbi.
(236)
Kot je Komisija pojasnila v uvodnih izjavah 32-34 in 42, za Vietnam vzorčenje ni bilo potrebno, saj so bili pripravljeni sodelovati vsi vietnamski proizvajalci izvozniki, izpolnjeni vprašalniki, ki so jih poslali trije sodelujoči proizvajalci, pa so predstavljali več kot 99 % uvoza iz Vietnama. Trditve pritožnika glede vzorčenja zato niso pomembne za ugotovitve preiskave. Dejstvo, da so v Vietnamu tudi drugi veliki proizvajalci rezanih poliestrskih vlaken, samo po sebi ne zbuja pomislekov o reprezentativnosti sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Komisija potrjuje, da je zbirala informacije in odgovore glede vseh domnevnih subvencij, navedenih v pritožbi, vključno s subvencijami, ki jih je pritožnik navedel v svojih pripombah glede razkritja, vendar je bilo za te programe ugotovljeno, da jih sodelujoči izvozniki niso uporabljali. Komisija je navedla dodatne podrobnosti o zagotavljanju PTA/MEG, saj se je ta shema v pritožbi obravnavala kot pomemben dejavnik, ki bi lahko zagotavljal visoko subvencijo, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
Subvencijske sheme, ki so jih vietnamski preiskovani proizvajalci izvozniki uporabljali v obdobju preiskave
(237)
Ugotovljeno je bilo, da so preiskovani vietnamski proizvajalci izvozniki v obravnavanem obdobju uporabljali naslednje sheme.
3.3.3 Preferenčna posojila
3.3.3.1 Subvencioniranje obrestne mere po naložbi, ki ga je zagotavljala razvojna banka Vietnama
(238)
Razvojna banka Vietnama („VBD“) je strateška banka v državni lasti, ki je bila leta 2006 ustanovljena s sklepom št. 108/2006/QD-TTg zaradi izvajanja državnih politik o razvojnih naložbenih kreditih in izvoznih kreditih. Razvojna banka Vietnama je v obdobju preiskave uvedla program za subvencioniranje obrestnih mer pri nekaterih posojilih komercialnih bank. Družbe skupine Thai Binh so v tem okviru sklenile pogodbe z banko VDB za subvencioniranje posojil bank BIDV in Vietcom Bank.
(239)
Pravna podlaga tega programa je odlok št. 75/2011/ND-CP z dne 30. avgusta 2011, ki nadomešča odloke št. 151/2006/ND-CP, št. 106/2008/ND-CP in št. 106/2004 ND-CP. Pri pogodbah, ki so bile podpisane pred začetkom uporabe odloka št. 75/2011, veljajo prejšnji odloki.
(240)
Ugodnost iz tega programa je enaka razliki med obrestnimi merami banke VBD in obrestnimi merami komercialnih bank, ki se uporabljajo pri posojilih tema dvema družbama. Program se uporablja za dolgo- in srednjeročna posojila komercialnih bank, namenjena financiranju naložbenih projektov.
(241)
Ugodnost iz te sheme znaša 0-0,28 %.
3.3.3.2 Posojila z nizkimi obrestnimi merami, ki so jih dodelile nekatere komercialne banke v državni lasti
(242)
Preiskava je pokazala, da je velik del bančnega sektorja v Vietnamu v državni lasti; skoraj 50 % posojil v vietnamskem gospodarstvu v obdobju preiskave je odobrilo pet velikih bank v državni lasti (5). Tuje lastništvo bank s sedežem v Vietnamu je omejeno (6). Komercialne banke morajo podjetjem subvencionirati obrestno mero (7). Vietnamska državna banka določi najvišje obrestne mere, ki jih komercialne banke lahko spremenijo v posojila nekaterim subjektom (8). Informacije v spisu kažejo, da komercialne banke v državni lasti nudijo nižje obrestne mere kot druge banke.
(243)
V več vietnamskih zakonih o bančnem sektorju in posojilih so navedena preferenčna posojila. V uredbi št. 1627 iz leta 2001 so na primer navedena posojila strankam, za katere velja politika preferencialnih kreditov (člena 20 in 26), zakon o kreditnih institucijah pa navaja koncesijske kredite (člen 27).
(244)
Znesek subvencije se izračuna na podlagi ugodnosti za prejemnike, ugotovljene v obdobju preiskave. V skladu s členom 6(b) osnovne uredbe se kot ugodnost za prejemnike šteje razlika med zneskom, ki ga družba plača na preferenčno posojilo, in zneskom, ki bi ga družba plačala za primerljivo komercialno posojilo, ki bi ga pridobila na trgu.
(245)
Informacije iz uvodnih izjav 242 in 243 kažejo na precejšnja izkrivljanja v vietnamskem finančnem sektorju. Komisija je zato za izračun ugodnosti, ki izhajajo iz preferenčnih posojil, uporabila zunanjo referenčno vrednost. Kot je navedeno v uvodni izjavi 231, to ne vpliva na možnost uvedbe izravnalnih ukrepov za subvencijo, ki izhaja iz preferenčnih posojil. Komisija tudi zaradi subvencioniranja de minimis ni sprejela končnih sklepov glede tega, ali so zadevne banke javni organi in ali je ocena kreditnega tveganja, ki jo opravijo banke, ustrezna.
(246)
Zunanja referenčna vrednost je bila potrebna, da so se lahko upoštevala le posojila v vietnamski valuti (VND), saj ni bilo nobenih dokazov, da so bila posojila v USD subvencionirana. Od vseh sodelujočih družb je posojila v vietnamski valuti prejela le skupina Thai Binh Group. Referenčna vrednost je bila izračunana s pomočjo obrestnih mer za kreditiranje skupine 48 narodov v državah z nižjim srednjim prihodkom (BDP) v zadnjem obdobju, za katerega so bili podatki na voljo (leto 2012). Zadevne države so bile izbrane, ker imajo podoben BDP kot Vietnam. Te mere so bile nato prilagojene za inflacijo v obdobju preiskave, da so se dobile dejanske obrestne mere, za države, za katere so bili podatki na voljo, pa se je izračunalo povprečje 48 držav. Podatke o obrestnih merah in stopnjah inflacije držav je predložila Svetovna banka. Povprečna dejanska obrestna mera za navedene države z nižjim srednjim dohodkom v obdobju preiskave je znašala 8,23 %. Ta referenčna vrednost se je nato primerjala z inflaciji prilagojenimi obrestnimi merami za vsa posojila v vietnamski valuti, ki so jih prejela preiskovana podjetja.
(247)
Ugodnost iz tega programa znaša 0-1,34 %.
(248)
Vietnamska vlada je po razkritju ugovarjala sklepom o izkrivljanju vietnamskega finančnega sistema in navedla, da bi morala Komisija oceniti, ali so komercialne banke v državni lasti javni organi in ali je ocena kreditnega tveganja, ki jo opravijo te banke, ustrezna. Po mnenju vietnamske vlade bi ta analiza vplivala na sklep o obstoju finančnega prispevka in na uporabo zunanje referenčne vrednosti pri ugotavljanju ugodnosti, dodeljene v okviru tega programa.
(249)
Kot je bilo navedeno v uvodnih izjavah 242 in 243, informacije in dokazi, zbrani v preiskavi, kažejo na precejšnja izkrivljanja v vietnamskem bančnem sistemu. Zaradi teh izkrivljanj je treba v skladu s pravili osnovne uredbe pri določanju zneska ugodnosti (če obstaja) uporabiti zunanjo referenčno vrednost. Ker so ugodnosti za vietnamske proizvajalce izvoznike opredeljene kot de minimis, se Komisiji ne zdi potrebno preučiti, ali so banke javni organi in/ali je ocena tveganja ustrezna, kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 231 in 232.
3.3.4 Zagotavljanje pravic do rabe zemljišča
(250)
Obema sodelujočima proizvajalcema izvoznikoma so bile dodeljene pravice do rabe zemljišč na posebnih industrijskih območjih. Skupina Thai Binh Group je pravice do rabe zemljišč prejela neposredno od države, družba Vietnam New Century Polyester Fibre Co Ltd. („VNC“) pa je zemljišče najela prek podjetja, ki je delno v državni lasti.
(251)
Skupina Thai Binh Group ima tri parcele na industrijskem območju. V obdobju preiskave je bila skupina v celoti izvzeta iz plačila najemnine za dve parceli. Podlagi za izvzetje sta odloka št. 121/2010/ND-CP in 142/2005/ND-CP. Najemnine za tretjo parcelo skupina prav tako ni plačevala, saj je v upravnem postopku zahtevala izvzetje iz plačila. Zneska izvzetih najemnin sta precej nižja od zneskov, ki jih je skupina plačevala za druge podobne parcele v neposredni bližini industrijskega območja, zdita pa se tudi precej nižja od običajnih cen zemljišč v regiji.
(252)
Družbi VNC ni bilo dodeljeno popolno izvzetje pravic do rabe zemljišča, vendar je bilo jasno, da je bila v obdobju preiskave deležna ugodnosti. Družba VNC ima v najemu tri parcele, ki jih je najela prek družbe v delni državni lasti. Indijska vlada je trdila, da gre za prenose med zasebnimi strankami, vendar informacije v spisu kažejo nasprotno. V naložbenem dovoljenju družbe VNC je najem zemljišč naveden kot preferenčna ugodnost. Nacionalni svet province Quang Ninh v dovoljenju družbo VNC zavezuje k najemu zemljišča prek zadevne družbe. V skladu z izvirno pogodbo med družbo v delni državni lasti, ki je družbi VNC oddalo parcelo, in lokalnim organom, pristojnim za zemljišča, je naknadni prenos zemljišča mogoč le pod določenimi pogoji, ki jih določi navedeni organ. Iz tega je razvidno, da država sodeluje pri prenosu zemljišča med dvema strankama.
(253)
Da bi lahko Komisija ocenila ugodnost, je nizke cene zemljišč na industrijskih območjih, povezane s prenosi, primerjala z referenčno ceno podobnih zemljišč. Preiskava je pokazala, da je trg za zemljišča v Vietnamu očitno reguliran, izkrivlja pa ga posredovanje vlade, saj je odobrila izvzetje ali referenčno nadomestilo za pravice do rabe zemljišča, ki se nanašajo na zemljišča na določenih industrijskih območjih in/ali v spodbujanih poslovnih sektorjih. Komisija je glede tega v tem določenem primeru ugotovila, da je prenos pravic do rabe zemljišča dovolj zanesljiv, saj se zadevno zemljišče ne nahaja v nobenem spodbujanem območju, zadevna družba pa je dejavna v sektorju, ki ni povezan z rezanimi poliestrskimi vlakni in ni spodbujan v okviru vladnih politik. Cene iz tega prenosa so se uporabile kot referenčna vrednost za oceno ugodnosti, brez poseganja v kateri koli sklep o splošnem stanju trga z zemljišči v Vietnamu.
(254)
Ugodnost iz te sheme znaša 0,17-0,37 %.
3.3.5 Programi neposrednih davčnih oprostitev in znižanja davka
(255)
Oba sodelujoča proizvajalca izvoznika sta imela na podlagi izvzetij, navedenih v svojih naložbenih dovoljenjih, korist od več neposrednih davčnih oprostitev. Pravna podlaga za ta izvzetja so odlok št. 164/2003/ND-CP, ki ga nadomeščata odloka št. 124/2008/ND-CP in 122/2011/ND-CP, okrožnica št. 140/2012, odlok št. 164/2003/ND-CP, kot je bil spremenjen in dopolnjen z odlokom št. 152/2004/ND-CP o oprostitvi dajatve in DDV na uvoz strojev.
(256)
V skladu z navedeno zakonodajo so neposredne davčne oprostitve in znižanja davka med drugim na voljo družbam, ki se nahajajo na posebnih industrijskih območjih/parkih, družbam z velikim številom zaposlenih ali družbam, ki dejavnost opravljajo v nekaterih gospodarskih sektorjih.
(257)
Znesek subvencije se izračuna na podlagi ugodnosti za prejemnike, ugotovljene v obdobju preiskave. Kot ugodnost za prejemnike se šteje znesek celotnega davka, ki se plača glede na običajno stopnjo davka, po odbitku zneska, plačanega z znižano preferenčno stopnjo davka, oziroma znesek v celoti oproščenega davka. Zneski, ki se štejejo za subvencijo, temeljijo na zadnjih letnih davčnih napovedih. Subvencija je bila dodeljena na podlagi celotne družbe in izražena kot odstotek CIF prihodka od izvoza Unije.
(258)
Ugodnost iz te sheme znaša od 0,11 % do 0,36 %.
3.3.6 Oprostitev uvoznih dajatev za uvožene surovine
(259)
Oba sodelujoča proizvajalca sta bila v obdobju preiskave oproščena plačila dajatev za uvožene surovine. Pravna podlaga za to izvzetje je zakon o uvoznih in izvoznih dajatvah št. 45/2005/QH11, ki se je izvajal z odlokom št. 87/2010/ND-CP. Pravila glede inšpekcijskega in nadzornega sistema ter zadevnih postopkov so določena v okrožnici št. 194/2010TT.
(260)
Vietnamska vlada je v odgovoru na vprašalnik poročala, da uporablja sistem povračil/opustitev dajatev. V skladu z zakonodajo se izvzetje uporablja za uvožene surovine, porabljene v proizvodnji izvoženega izdelka. Dajatve so lahko povrnjene v obsegu, ki je določen z odstotkom uporabljenih uvoženih surovin v izvoženem končnem izdelku.
(261)
Ugotovljeno je bilo, da v obdobju preiskave noben od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz te sheme ni prejel nobene ekonomske koristi. Čeprav sta bila oba proizvajalca izvoznika oproščena plačila uvozne dajatve za surovine, v obdobju preiskave niso bili ugotovljeni nobeni presežni odpusti. Obseg prodaje zadevnega izdelka na domačem trgu je bil v obeh družbah sorazmerno majhen. Precejšen del glavnih surovin sta nabavljali na domačem trgu, saj količine, ki sta jih uvozili, niso zadoščale za proizvodnjo zadevnega izvoženega izdelka.
(262)
Glede na to se ni zdelo potrebno ugotoviti, ali je sporočeni sistem povračil dajatev skladen s pravili WTO ter členi prilog II in III k osnovni uredbi.
(263)
Vietnamska vlada je po razkritju podprla ugotovitve Komisije o tem programu. Želela pa je tudi poudariti, da je vietnamski sistem povračil dajatev popolnoma v skladu s pravili iz prilog II in III k osnovni uredbi, kljub temu da sklepi o tem niso bili sprejeti. Komisija je seznanjena s tem stališčem vietnamske vlade. Glede na to, da so ugodnosti za vietnamske proizvajalce izvoznike opredeljene kot de minimis, Komisija ponavlja svoje mnenje, da se ji za namene te preiskave ne zdi potrebno preučiti, ali je shema povračila dajatev v skladu s pravili iz prilog II in III k osnovni uredbi, kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 231 in 232.
3.3.7 Oprostitev uvoznih dajatev za uvožene stroje
(264)
Oba sodelujoča proizvajalca sta bila v obdobju preiskave oproščena plačila dajatev in DDV za uvožene stroje. Pravna podlaga za to izvzetje je zakon o uvoznih in izvoznih dajatvah št. 45/2005/QH11, ki se je izvajal z odlokom št. 87/2010/ND-CP. Pravila glede inšpekcijskega in nadzornega sistema ter zadevnih postopkov so določena v vladnem odloku št. 154/2005/N-CP, okrožnici št. 194/2010TT in okrožnici št. 117/2011.
(265)
Družbe so bile pozvane, naj poročajo o uvozu strojev v desetletnem obdobju. Jasno je, da sta sodelujoča proizvajalca izvoznika na podlagi te sheme prejela ugodnosti, vendar te niso bile znatne. Uvoz strojev pri obeh družbah v primerjavi s prihodki od prodaje rezanih poliestrskih vlaken v EU namreč ni bil pomemben. Tudi morebitne ugodnosti so se zmanjšale zaradi dejstva, da so bili stroji amortizirani v več letih (običajno desetih), zato se je ugodnost v obdobju preiskave ustrezno zmanjšala.
(266)
Ugodnost iz te sheme znaša 0,08-0,1 %.
3.3.8 Znesek subvencij
(267)
Znesek subvencij, določen v skladu z določbami osnovne protisubvencijske uredbe, izražen ad valorem, za vietnamske proizvajalce izvoznike znaša 0,6-2,31 %. Subvencijska stopnja na ravni države je tehtano povprečje obeh navedenih stopenj, tj. 1,25 %. Opisane subvencije so bile dodeljene na podlagi celotne družbe in izražene kot odstotek CIF prihodka od izvoza Unije.
(268)
Pritožnik je po razkritju trdil, da ni bilo jasno, kako je Komisija izračunala ta razpon subvencijske stopnje in zakaj Komisija ni upoštevala višje stopnje, ki bi bila nad stopnjo de minimis. Kot je Komisija pojasnila v prejšnji uvodni izjavi, znaša razpon skupnih seštetih subvencij za vietnamske sodelujoče proizvajalce izvoznike, izražen ad valorem, 0,6-2,31 %. Pri izračunu tehtanega povprečja teh stopenj pa se dobi povprečje subvencijske stopnje na ravni države, ki je enaka 1,25 %, kar je pod pragom de minimis. Ta metodologija se vedno uporabi pri izračunu povprečja subvencijske stopnje na ravni države v skladu z ustreznimi pravili osnovne uredbe.
3.3.9 Sklep o Vietnamu
(269)
Subvencijska stopnja na ravni države za Vietnam znaša 1,25 %. Ker je ta stopnja opredeljena kot de minimis, je bilo sklenjeno, da bi bilo treba preiskavo glede uvoza s poreklom iz Vietnama v skladu s členom 14(3) osnovne uredbe zaključiti.
4. ŠKODA
4.1 OPREDELITEV POJMOV INDUSTRIJA UNIJE IN PROIZVODNJA UNIJE
(270)
Podobni izdelek je v obdobju preiskave proizvajalo 18 proizvajalcev Unije. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
(271)
Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave je znašala približno 401 000 ton. Komisija je to številko določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so preverjeni podatki o proizvodnji vzorčenih sodelujočih proizvajalcev Unije in podatki, ki jih je predložil pritožnik. Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, so bili za vzorec izbrani štirje proizvajalci Unije, ki predstavljajo 54 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.
4.2 POTROŠNJA UNIJE
(272)
Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije s podatki, ki jih je predložil pritožnik, in uvoza iz tretjih držav na podlagi podatkov Eurostata.
(273)
Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:
Preglednica 2
Potrošnja Unije (v tonah)
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Celotna potrošnja Unije
838 397
869 025
837 066
890 992
Indeks
100
104
100
106
Vir: pritožba, Eurostat.
(274)
Potrošnja Unije se je leta 2011 povečala zaradi dviga cen bombaža, kar je bila posledica težav v zvezi s pridelkom bombaža leta 2010. Povpraševanje po rezanih poliestrskih vlaknih kot nadomestku za bombaž se je zato povečalo, a se je naslednje leto ponovno zmanjšalo. V obdobju preiskave je bilo ponovno opaziti povečanje potrošnje Unije, in sicer za 6 %.
4.3 UVOZ IZ ZADEVNIH DRŽAV
4.3.1 Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav
(275)
Komisija je preučila, ali naj se uvoz rezanih poliestrskih vlaken s poreklom iz zadevnih držav oceni kumulativno v skladu s členom 8(3) osnovne uredbe.
(276)
Subvencijska stopnja, določena za uvoz iz Ljudske republike Kitajske in Vietnama, je bila pod pragom de minimis iz člena 8(3)(a) osnovne uredbe.
(277)
Pogoji za kumulacijo zato niso izpolnjeni, analiza vzročne zveze pa je omejena na učinek uvoza iz Indije.
4.3.2 Obseg in tržni delež uvoza iz Indije
(278)
Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Tržni delež uvoza je določila na podlagi obsega uvoza iz Indije kot dela celotne potrošnje Unije (slednja se določi na podlagi celotne prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije in celotnega uvoza rezanih poliestrskih vlaken v Unijo).
(279)
Uvoz iz Indije v Unijo se je gibal na naslednji način:
Preglednica 3
Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Obseg uvoza iz Indije (v tonah)
51 258
59 161
63 191
60 852
Indeks
100
115
123
119
Tržni delež
6,1 %
6,8 %
7,5 %
6,8 %
Indeks
100
111
123
112
Vir: Eurostat.
(280)
Na splošno je bil uvoz iz Indije precej stabilen, v obravnavanem obdobju pa je njegov tržni delež v Uniji znašal 6-7,5 %.
4.3.3 Cene uvoza iz Indije in nelojalno nižanje prodajnih cen
(281)
Komisija je cene uvoza določila na podlagi statističnih podatkov Eurostata in preverjenih podatkov sodelujočih izvoznikov. Nelojalno nižanje prodajnih cen je določila na podlagi preverjenih podatkov, ki so jih predložili sodelujoči izvozniki in sodelujoči proizvajalci Unije.
(282)
Povprečna cena uvoza iz Indije v Unijo se je gibala na naslednji način:
Preglednica 4
Uvozne cene (v EUR/tono)
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Indija
1 025
1 368
1 239
1 212
Indeks
100
134
121
118
Vir: Eurostat in preverjeni podatki sodelujočih izvoznikov.
(283)
Leta 2011, tj. leta, v katerem je prišlo do omenjene krize z bombažem, je bilo opaziti dvig cen rezanih poliestrskih vlaken. Cene v naslednjih letih so padale, vendar so ostale višje od cene iz leta 2010. V obdobju preiskave je bila cena rezanih poliestrskih vlaken za 18 % višja od cene leta 2010.
(284)
Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave ugotovila s primerjavo tehtanih povprečnih uvoznih cen za iztovorjeno blago za posamezne uvožene vrste izdelkov vzorčenih sodelujočih indijskih proizvajalcev, zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije, z ustreznimi prilagoditvami za carinske dajatve in stroške po uvozu ter tehtanih povprečnih prodajnih cen za isto vrsto izdelka vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunanih nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojenih na raven cene franko tovarna.
(285)
Primerjava cen je bila za transakcije izvedena za vsako vrsto izdelka posebej na isti ravni trgovanja in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje, ki so ga vzorčeni proizvajalci izvozniki Unije ustvarili v obdobju preiskave. Pokazal je tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki je znašala 4,1-43,7 % za uvoz iz Indije na trg Unije.
4.4 GOSPODARSKE RAZMERE INDUSTRIJE UNIJE
4.4.1 Splošne opombe
(286)
V preučitev vpliva subvencioniranega uvoza na industrijo Unije je bila v skladu s členom 8(4) osnovne uredbe vključena ocena vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(287)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bilo vzorčenje uporabljeno za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(288)
Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz pritožbe, dodatnih informacij, ki jih je pritožnik zagotovil med postopkom, in podatkov Eurostata. Ti podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi ustrezno preverjenih podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarske razmere industrije Unije.
(289)
Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost in produktivnost.
(290)
Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.
4.4.2 Makroekonomski kazalniki
4.4.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(291)
Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 5
Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Obseg proizvodnje (v tonah)
362 195
355 240
361 159
401 119
Indeks
100
98
100
111
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
492 059
451 310
468 115
466 744
Indeks
100
92
95
95
Izkoriščenost zmogljivosti
73,6 %
78,7 %
77,2 %
85,9 %
Indeks
100
107
105
117
Vir: vložnik (CIRFS).
(292)
Obseg proizvodnje se je v obravnavanem obdobju povečal za 11 %. To povečanje je bilo prisotno le v obdobju preiskave (ki zajema zadnjih 12 mesecev obravnavanega obdobja). V delu obravnavanega obdobja pred obdobjem preiskave (tj. v letih 2011 in 2012) se je obseg proizvodnje industrije Unije zmanjšal ali ostajal na enaki ravni.
(293)
Nasprotno pa se je proizvodna zmogljivost zmanjševala in se v obdobju preiskave zmanjšala za 5 %. Skupaj s povečanjem obsega proizvodnje, kot je bilo opisano v uvodni izjavi 292, se je izkoriščenost zmogljivosti povečala za 17 %. Treba pa je poudariti, da je bila izkoriščenost zmogljivosti leta 2010, ki se uporablja kot osnova za analizo gibanja, nizka za tako kapitalsko intenzivno industrijo, kot je industrija rezanih poliestrskih vlaken; v obdobju preiskave je bila stopnja izkoriščenosti zmogljivosti 85,9-odstotna.
4.4.2.2 Obseg prodaje in tržni delež
(294)
Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 6
Obseg prodaje in tržni delež
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Celotni obseg prodaje na trgu Unije (v tonah)
379 840
366 341
344 134
358 130
Indeks
100
96
91
94
Tržni delež
45,3 %
42,2 %
41,1 %
40,2 %
Indeks
100
93
91
89
Vir: Eurostat, vložnik (CIRFS).
(295)
Obseg prodaje na trgu Unije se je v letih 2011 in 2012 zmanjšal, v obdobju preiskave pa rahlo povečal. Kljub temu je bilo glede na obseg prodaje leta 2010 skupno še vedno opaziti 6-odstotno zmanjšanje.
(296)
Tržni delež industrije Unije se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšal. Najbolj se je zmanjšal leta 2011, vendar se je zmanjševanje nadaljevalo leta 2012 in v obdobju preiskave, zaradi česar se je tržni delež v obravnavanem obdobju skupno zmanjšal za 11 %.
4.4.2.3 Rast
(297)
Prodaja proizvajalcev Unije se je kljub zmerni rasti potrošnje Unije v obravnavanem obdobju (6-odstotno povečanje) in povečanju obsega proizvodnje proizvajalcev Unije (11-odstotno povečanje) zmanjšala za 6 %.
4.4.2.4 Zaposlenost in produktivnost
(298)
Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 7
Zaposlenost in produktivnost
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Število zaposlenih
1 914
1 935
2 000
2 036
Indeks
100
101
105
106
Produktivnost (v tonah/zaposlenega)
189,3
183,6
180,6
197,0
Indeks
100
97
95
104
Vir: vložnik (CIRFS).
(299)
Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju postopoma povečevalo in se je skupaj s povečanjem proizvodnje, kot je prikazano v uvodni izjavi 292, povečalo za 6 %.
(300)
Produktivnost se je leta 2011 in leta 2012 zmanjšala, saj se je v navedenih letih število zaposlenih povečalo, obseg proizvodnje pa je ostajal na enaki ravni. Skupno pa se je v obravnavanem obdobju povečala za 4 %.
4.4.3 Mikroekonomski kazalniki
4.4.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
(301)
Povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:
Preglednica 8
Prodajne cene v Uniji
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na skupnem trgu (v EUR/tono)
1 283
1 608
1 509
1 489
Indeks
100
125
118
116
Proizvodni stroški na enoto (v EUR/tono)
1 453
1 666
1 629
1 542
Indeks
100
115
112
106
Vir: preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(302)
Največje povečanje prodajne cene v Uniji je bilo opaziti leta 2011, ko je bila povprečna prodajna cena rezanih poliestrskih vlaken za 25 % višja od cene iz leta 2010. Do tega je prišlo zaradi krize z bombažem leta 2011, ko se je povečalo povpraševanje po rezanih poliestrskih vlaknih kot nadomestku za bombaž, ki ga je primanjkovalo zaradi premajhnega pridelka leta 2010. Skupno so se prodajne cene v Uniji v obravnavanem obdobju zvišale za 16 %.
(303)
Stroški proizvodnje na enoto so se v obravnavanem obdobju prav tako zvišali, pri čemer so najvišjo stopnjo 15 % dosegli leta 2011, in sicer zaradi zvišanja cen goriva istega leta, kar je pomemben stroškovni dejavnik. Stroški proizvodnje na enoto so se v obravnavanem obdobju skupno povečali za 6 %.
4.4.3.2 Stroški dela
(304)
Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 9
Povprečni stroški dela na zaposlenega
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)
31 561
31 080
31 661
32 356
Indeks
100
98
100
103
Vir: preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(305)
Povprečni stroški dela na zaposlenega so se leta 2011 najprej znižali, v naslednjih letih pa so se nato rahlo zvišali. V obravnavanem obdobju je bilo opaziti 3-odstotno povečanje.
4.4.3.3 Zaloge
(306)
Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 10
Zaloge
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Končne zaloge (v tonah)
15 731
16 400
15 039
19 108
Indeks
100
104
96
121
Končne zaloge kot delež proizvodnje
7,3 %
7,8 %
7,1 %
8,8 %
Indeks
100
107
97
120
Vir: preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(307)
Končne zaloge so se povečevale, razen leta 2012, v obdobju preiskave pa so se skupno povečale za 21 %. To ustreza povečanju obsega proizvodnje (skupno povečanje za 11 %), obseg prodaje pa se je v obravnavanem obdobju zmanjšal (skupno zmanjšanje za 6 %). Ta gibanja so se kot odstotek proizvodnje pokazala tudi pri končnih zalogah.
4.4.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(308)
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 11
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodkov od prodaje)
- 5,4 %
1,0 %
- 0,8 %
0,3 %
Indeks
- 100
18
- 14
5
Denarni tok (v EUR)
- 12 068 770
12 017 353
13 048 405
10 725 084
Indeks
- 100
100
108
89
Naložbe (v EUR)
5 240 603
7 671 607
4 488 296
4 145 991
Indeks
100
146
86
79
Donosnost naložb
- 25,1 %
5,5 %
- 4,5 %
1,5 %
Indeks
- 100
22
- 18
6
Vir: preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(309)
Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od navedene prodaje. Stopnje dobičkonosnosti so v obravnavanem obdobju nihale. Na splošno se je dobičkonosnost izboljšala, tako da se je od ustvarjanja znatne izgube leta 2010 premaknila na prag dobička v obdobju preiskave.
(310)
Neto denarni tok je sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Gibanje neto denarnega toka se je v obravnavanem obdobju razvijalo pozitivno.
(311)
Naložbe so se leta 2011 v primerjavi z naložbami leta 2010 povečale za 46 %, v naslednjih letih pa so se zmanjševale. V obravnavanem obdobju so se naložbe zmanjšale za 21 %.
(312)
Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. V obravnavanem obdobju se je razvijala pozitivno.
(313)
Noben od vzorčenih proizvajalcev Unije ni izjavil, da je imel v obravnavanem obdobju težave z zbiranjem kapitala.
4.4.4 Sklep o škodi
(314)
Uvoz iz Indije je bil stabilen (v obravnavanem obdobju je njegov tržni delež v Uniji znašal 6-7 %). Nelojalno nižanje prodajnih cen je bilo znatno (do 43,7 %).
(315)
Večina kazalnikov škode se je izboljšala. Dobičkonosnost proizvajalcev Unije se je povečala za skoraj 6 odstotnih točk, povprečna stopnja donosa pa je bila v obdobju preiskave z 0,3 % še vedno na ravni praga dobička. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti se je s 74 % povečala na 86 %. Do tega je prišlo zaradi povečanja obsega proizvodnje Unije in zmanjšanja zmogljivosti Unije. Povprečne prodajne cene so se leta 2011 povečale, kar je bila posledica hitrega povečanja cen bombaža in goriva. Na splošno so se povprečne prodajne cene Unije v obravnavanem obdobju zvišale za 16 %. Donosnost naložb in denarni tok sta se razvijala pozitivno. Zaposlovanje se je v obravnavanem obdobju prav tako povečalo. Kljub temu da je bil položaj še vedno ranljiv, je bilo opaziti znake okrevanja.
(316)
Naslednji kazalniki škode so se v obravnavanem obdobju razvijali negativno: tržni delež Unije proizvajalcev Unije se je ob 6-odstotnem zmanjšanju obsega prodaje Unije zmanjšal s 45,3 % na 40,2 %. Stopnja naložb se je, razen leta 2011, na splošno zmanjšala. Zmogljivost, kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 293, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 5 %.
(317)
Čeprav se je položaj industrije Unije v zadnjih letih očitno izboljšal, ga je še vedno mogoče opisati kot ranljiv. Ob upoštevanju navedenega je Komisija sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(4) osnovne uredbe.
(318)
Pritožnik je v pripombah glede razkritja navedel, da je po njegovem mnenju stabilnost indijskega tržnega deleža na trgu Unije posledica znatnega subvencioniranja. Komisija je dejansko ugotovila obstoj subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi (glej uvodno izjavo 229), vendar vzročne zveze s škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, ni bilo mogoče ugotoviti (glej uvodne izjave 319 - 323).
5. VZROČNA ZVEZA
(319)
Komisija je v skladu s členom 8(5) osnovne uredbe preučila, ali je subvencionirani uvoz iz Indije povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 8(6) osnovne uredbe je preučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročali škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne subvencioniran uvoz iz Indije, ni pripisala temu subvencioniranemu uvozu. Ti dejavniki so uvoz iz drugih tretjih držav, izvoz industrije Unije in potrošnja.
5.1 UČINKI SUBVENCIONIRANEGA UVOZA
(320)
Ob upoštevanju ugotovitev glede subvencioniranja pod pragom de minimis za Kitajsko in Vietnam (glej uvodni izjavi 76 in 231) pogoji za kumulacijo niso izpolnjeni. Analiza vzročne zveze je zato omejena na učinek uvoza iz Indije.
(321)
V obravnavanem obdobju se je tržni delež industrije Unije s 45,3 % zmanjšal na 40,2 %, tržni delež uvoza iz Indije pa je bil precej stabilen, med 6 in 7 %. Potrošnja se je v obravnavanem obdobju povečala za 6 %. Tržni delež industrije Unije se zaradi te rasti ni povečal, česar pa verjetno ne bo mogoče pripisati tržnemu deležu Indije, ki se ni spreminjal.
(322)
Povprečne cene po podatkih Eurostata za rezana poliestrska vlakna iz Indije so bile nižje od povprečnih cen rezanih poliestrskih vlaken iz večine drugih držav, treba pa je opozoriti, da obstajajo precejšnje razlike glede kakovosti in vrst izdelka. V vsakem primeru so natančne primerjave za vsako vrsto izdelka posebej pokazale precejšnje nelojalno nižanje prodajnih cen zaradi uvoza iz Indije.
(323)
Kljub precejšnjemu nelojalnemu nižanju cen ni mogoče skleniti, da je škoda nastala zaradi uvoza iz Indije. Zmanjšanja tržnega deleža industrije Unije (-5,1 odstotne točke) ni mogoče pripisati razvoju obsega uvoza iz Indije, saj se njegov delež skoraj ni spreminjal (v obravnavanem obdobju se je povečal le za 0,7 odstotne točke). Povprečne cene uvoza iz Indije so se v obravnavanem obdobju celo zvišale za 18 %. Cene uvoza iz Indije očitno niso vplivale na znižanje cen, saj se je finančni položaj industrije Unije kljub temu, da je bil v obdobju preiskave še vedno ranljiv, v obravnavanem obdobju precej izboljšal.
5.2 UČINKI DRUGIH DEJAVNIKOV
5.2.1 Uvoz iz tretjih držav
(324)
Obseg uvoza iz tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:
Preglednica 12
Uvoz iz tretjih držav
Država
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Republika Koreja
obseg (v tonah)
129 918
165 365
163 540
181 540
indeks
100
127
126
140
tržni delež
15,5 %
19,0 %
19,5 %
20,4 %
indeks
100
123
126
131
povprečna cena (v EUR/tono)
1 116
1 367
1 361
1 300
indeks
100
123
122
116
Tajvan
obseg (v tonah)
121 656
108 645
100 072
92 423
indeks
100
89
82
76
tržni delež
14,5 %
12,5 %
12,0 %
10,4 %
indeks
100
86
82
71
povprečna cena (v EUR/tono)
1 131
1 416
1 383
1 369
indeks
100
125
122
121
Kitajska
obseg (v tonah)
5 198
8 980
23 209
44 651
indeks
100
173
446
859
tržni delež
0,6 %
1,0 %
2,8 %
5,0 %
indeks
100
167
447
808
povprečna cena (v EUR/tono)
1 065
1 279
1 265
1 209
indeks
100
120
119
113
Turčija
obseg (v tonah)
32 921
29 969
34 303
36 908
indeks
100
91
104
112
tržni delež
3,9 %
3,4 %
4,1 %
4,1 %
indeks
100
88
104
105
povprečna cena (v EUR/tono)
1 133
1 466
1 383
1 382
indeks
100
129
122
122
Vietnam
obseg (v tonah)
24 884
25 487
26 410
29 717
indeks
100
102
106
119
tržni delež
3,0 %
2,9 %
3,2 %
3,3 %
indeks
100
99
106
112
povprečna cena (v EUR/tono)
978
1 182
1 175
1 096
indeks
100
121
120
112
Indonezija
obseg (v tonah)
25 902
30 285
24 032
24 699
indeks
100
117
93
95
tržni delež
3,1 %
3,5 %
2,9 %
2,8 %
indeks
100
113
93
90
povprečna cena
1 055
1 329
1 267
1 167
indeks
100
126
120
111
Tajska
obseg (v tonah)
17 548
23 510
17 103
18 952
indeks
100
134
97
108
tržni delež
2,1 %
2,7 %
2,0 %
2,1 %
indeks
100
129
98
102
povprečna cena (v EUR/tono)
1 140
1 449
1 310
1 298
indeks
100
127
115
114
Drugi uvoz
obseg (v tonah)
49 272
51 282
41 074
43 120
indeks
100
104
83
88
tržni delež
5,9 %
5,9 %
4,9 %
4,8 %
indeks
100
100
83
82
povprečna cena (v EUR/tono)
1 323
1 681
1 603
1 532
indeks
100
127
121
116
Vir: Eurostat.
(325)
Največji delež uvoza (181 540 ton, kar v obdobju preiskave predstavlja tržni delež v višini 20,4 %) je iz Republike Koreje; v obravnavanem obdobju se je njen tržni delež povečal za 4,9 odstotne točke. Tajvan je drugi največji izvoznik v Unijo. Uvoz iz Tajvana se je v obravnavanem obdobju zmanjšal (-4,1 odstotne točke), vendar je imel Tajvan v obdobju preiskave še vedno 10,4-odstotni tržni delež. Četrti največji izvoznik s seznama (tretji največji je Indija) je Kitajska; njen tržni delež se je povečal za 4,4 odstotne točke na raven 5 %. Uvoz iz drugih držav je manjši od uvoza iz Indije, vendar se znatne količine rezanih poliestrskih vlaken uvažajo tudi iz Turčije, Vietnama, Indonezije in Tajske (vse štiri države imajo razmeroma stabilen delež). Skupno uvoz iz Turčije, Vietnama, Indonezije in Tajske predstavlja tržni delež v višini približno 12 % (12,4 % v obdobju preiskave).
(326)
Opozoriti je treba na povečan uvoz zlasti iz Republike Koreje. Uvoz iz Koreje je v obdobju preiskave znašal do trikrat več kot obseg uvoza iz Indije. V obravnavanem obdobju se je povečal za 40 %, tržni delež Koreje pa se je povečal za 4,9 odstotne točke, na 20,4 %. Precej se je povečal tudi uvoz s Kitajskega; njegov obseg se je povečal za več kot 700 %, njegov tržni delež pa za 4,4 odstotne točke. Uvoz s Kitajskega je torej tudi znatno nelojalno nižal cene industrije Unije.
(327)
Na podlagi navedenega se lahko sklene, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, če je ta nastala zaradi uvoza, posledica uvoza iz drugih držav in ne iz Indije.
(328)
Pritožnik je po razkritju navedel pripombo, da Komisija ni nadalje preiskala izvoznih cen Kitajske in Vietnama. Spomniti je treba, da so bile za Kitajsko in Vietnam ugotovljene subvencijske ravni de minimis. Komisija je zato ocenila izvozne cene obeh zadevnih držav v analizi vzročne zveze, ki jo je izvedla glede učinka drugih dejavnikov, in v tem postopku dejansko ni kumulativno ocenila uvoza vseh treh zadevnih držav, saj je bilo ugotovljeno, da so bile subvencije za Kitajsko in Vietnam opredeljene kot de minimis, kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah 275-277.
(329)
Pritožnik je predložil pripombe o povprečni ceni uvoza iz Koreje ter (manjšem) povečanju obsega njenega uvoza leta 2011 in leta 2012. Komisija ob upoštevanju splošnega povečanja obsega in tržnega deleža uvoza iz Koreje v obravnavanem obdobju in njegovih povprečnih cen, ki so nižje od povprečnih prodajnih cen industrije Unije, meni, da je uvoz iz Koreje pomemben drugi dejavnik v analizi vzročne zveze.
(330)
Pritožnik je navedel tudi povprečne izvozne cene vseh treh držav, ki jih je ta postopek prvotno zadeval, ter Koreje in Tajvana za obdobje od januarja do julija 2014. To pa ni obravnavano obdobje, ki zajema obdobje od leta 2010 do konca obdobja preiskave. Pripomba je bila zato zavrnjena.
5.2.2 Izvoz industrije Unije
(331)
Obseg in povprečna vrednost izvoza industrije Unije sta se v zadevnem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 13
Izvoz proizvajalcev Unije
Leto 2010
Leto 2011
Leto 2012
Obdobje preiskave
Obseg izvoza (v tonah)
31 158
32 204
41 279
36 149
Indeks
100
103
132
116
Povprečna cena (v EUR/tono)
1 760
1 945
1 924
1 962
Indeks
100
111
109
112
Vir:
Obseg: vložnik (CIRFS).
Vrednost: preverjeni podatki vzorčenih proizvajalcev Unije.
(332)
Industrija Unije zunaj EU prodaja zlasti posebne izdelke, kar pojasni višje povprečne prodajne cene, ki jih je bilo opaziti na navedenih trgih.
(333)
Obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju povečal za skoraj 30 %, najbolj pa leta 2012. Povprečna prodajna cena se je zvišala leta 2011 in se do obdobja preiskave ni bistveno spreminjala.
(334)
Kljub uspešnemu izvozu vzorčenih proizvajalcev Unije je bil absolutni izvoženi obseg v primerjavi z obsegom prodaje v Uniji sorazmerno majhen. Njegov učinek torej ni bil tolikšen, da bi odtehtal težak položaj na domačem trgu Unije in škodo, ki jo je ta trg utrpel.
5.2.3 Potrošnja
(335)
Trg Unije za rezana poliestrska vlakna je leta 2010 znašal 838 397 ton, v obdobju preiskave pa je dosegel 890 992 ton. To kaže na 6-odstotno rast trga v obravnavanem obdobju. Povpraševanje se torej ni zmanjšalo in zato ni prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.2.4 Gospodarska kriza
(336)
Združenje uporabnikov, gospodarska zbornica ene izmed zadevnih držav in vladni organ so navedli pripombo, da je škodo povzročila gospodarska kriza. Ta trditev ne drži, saj se je trg Unije za rezana poliestrska vlakna povečal za 6 %, za 16 % pa se je zvišala tudi povprečna prodajna cena v Uniji.
(337)
Gospodarska zbornica je trdila tudi, da je zaradi gospodarske krize povpraševanje po posebnih vrstah rezanih poliestrskih vlaken upadlo, povpraševanje po navadnih vrstah rezanih poliestrskih vlaknih pa se je povečalo. Spomniti je treba, da imajo posebne in navadne vrste rezanih poliestrskih vlaken enake fizikalne in kemične lastnosti, pa tudi njihova končna uporaba je enaka. Priznava se, da niso vse vrste izdelkov medsebojno zamenljive, vendar je bilo v prejšnjih preiskavah in v sedanji preiskavi ugotovljeno, da so raznovrstni izdelki vsaj deloma zamenljivi, njihove uporabe pa se vsaj deloma prekrivajo. Ta trditev se zato zavrne.
5.2.5 Velika izkoriščenost zmogljivosti
(338)
En vladni organ je navedel, da škode v smislu izgube tržnega deleža zaradi visoke stopnje izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije ni mogel povzročiti subvencionirani uvoz. Izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije se je v obravnavanem obdobju dejansko povečala, vendar se ni nikdar približala zgornji meji razpoložljive zmogljivosti. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti je bila najvišja v obdobju preiskave, ko je znašala 85,9 %. Prostora za nadaljnje povečanje proizvodnje je torej dovolj. Ker pa se obseg prodaje proizvajalcev Unije v Uniji ni povečeval tako kot potrošnja, se za izgubo tržnega deleža še vedno šteje, da je eden od kazalnikov za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.3 SKLEP O VZROČNI ZVEZI
(339)
Komisija na podlagi navedenega meni, da ni mogoče ugotoviti vzročne zveze med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in subvencioniranim uvozom iz Indije. Ta sklep temelji zlasti na relativno majhnem tržnem deležu uvoza iz Indije, ki se ni bistveno povečal (s 6,1 % na 6,8 %) v primerjavi s precej večjim tržnim deležem industrije Unije, ki se je precej zmanjšal (s 45,3 % na 40,2 %). Uvoz iz nekaterih drugih držav (Koreja, Tajvan, Kitajska) je bil obsežnejši in/ali se je hitreje večal, zato je treba škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, če je ta nastala zaradi uvoza, pripisati uvozu iz navedenih držav in ne uvozu iz Indije (glej uvodne izjave 325-327).
(340)
Vzročne zveze v smislu člena 8(5) in (6) osnovne uredbe med subvencioniranim uvozom iz Indije in materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, zato ni bilo mogoče ugotoviti.
6. SKLEP
(341)
Postopek bi bilo treba zato zaključiti, saj je bilo ugotovljeno, da je subvencioniranje v primeru Ljudske republike Kitajske in Vietnama opredeljeno kot de minimis, vzročna zveza med škodo in subvencioniranjem, kar zadeva uvoz s poreklom iz Indije, pa ne obstaja.
(342)
Odbor, ustanovljen s členom 25(1) osnovne uredbe, ni podal mnenja -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Protisubvencijski postopek v zvezi z uvozom rezanih vlaken iz poliestra, nemikanih, nečesanih in ne drugače pripravljenih za predenje, ki so trenutno uvrščena pod oznako KN 5503 20 00, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, Indije in Vietnama, se zaključi.
Člen 2
Ta sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 16. decembra 2014