NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 517/2014
ze dne 16. dubna 2014
o fluorovaných skleníkových plynech a o zrušení nařízení (ES) č. 842/2006
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ve čtvrté hodnotící zprávě Mezivládního panelu pro změnu klimatu („IPCC“) Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu („UNFCCC“), jejíž stranou Unie je (3), bylo uvedeno, že na základě stávajících vědeckých údajů by měly rozvinuté země do roku 2050 snížit emise skleníkových plynů o 80 až 95 % oproti úrovním z roku 1990, aby se globální změna klimatu omezila na nárůst teploty o 2 °C, a tím se zabránilo nežádoucím dopadům na klima.
(2)
K dosažení tohoto cíle přijala Komise Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050, který vzala Rada na vědomí ve svých závěrech ze dne 17. května 2011 a Evropský parlament jej schválil usnesením ze dne 15. března 2012. V tomto plánu přechodu vymezila Komise nákladově účinný způsob, jak dosáhnout nezbytného celkového snížení emisí v Unii do roku 2050. Tento plán přechodu stanoví příspěvky jednotlivých odvětví požadované v šesti oblastech. Jiné emise než CO2, včetně fluorovaných skleníkových plynů, ale vyjma jiných emisí než CO2 ze zemědělství, by se měly do roku 2030 snížit o 72 až 73 % a do roku 2050 o 70 až 78 % oproti úrovním z roku 1990. Pokud se vychází z referenčního roku 2005, je nutno jiné emise než CO2, s výjimkou emisí ze zemědělství, snížit do roku 2030 o 60 až 61 %. Emise fluorovaných skleníkových plynů byly v roce 2005 odhadovány na 90 milionů tun ekvivalentu CO2. Snížení o 60 % znamená, že do roku 2030 by se emise musely snížit přibližně o 35 milionů tun ekvivalentu CO2. Vzhledem k odhadovaným emisím 104 milionů tun ekvivalentu CO2 v roce 2030 na základě uplatnění současných právních předpisů Unie v plném rozsahu je nutné další snížení přibližně o 70 milionů tun ekvivalentu CO2.
(3)
Zpráva Komise ze dne 26. září 2011 o používání, účincích a přiměřenosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 (4) dospěla k závěru, že současná opatření k omezování úniků mají v případě, že budou uplatněna v plném rozsahu, potenciál snížit emise fluorovaných skleníkových plynů. Tato opatření by proto měla být zachována a upřesněna na základě zkušeností získaných při jejich provádění. Některá opatření by se měla rovněž rozšířit na jiná zařízení, v nichž se používají značná množství fluorovaných skleníkových plynů, například chladírenská nákladní vozidla a přívěsy. Povinnost zřídit a vést záznamy o zařízeních, která tyto plyny obsahují, by se měla vztahovat rovněž na elektrická spínací zařízení. Vzhledem k důležitosti opatření k omezování úniků na konci životnosti výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny by členské státy měly zohlednit význam režimů odpovědnosti výrobce a podporovat jejich zavádění, a to na základě stávajících osvědčených postupů.
(4)
Uvedená zpráva rovněž dospěla k závěru, že pro snížení emisí fluorovaných skleníkových plynů v Unii lze udělat více, zejména tím, že se takové plyny přestanou používat tam, kde existují bezpečné a energeticky účinné alternativní technologie s nulovým nebo nižším dopadem na klima. Snížení emisí z roku 2010 do roku 2030 až o dvě třetiny je nákladově efektivní, protože v řadě odvětví existují osvědčené a vyzkoušené alternativy.
(5)
V usnesení Evropského parlamentu ze dne 14. září 2011 o komplexním přístupu k jiným antropogenním emisím ovlivňujícím klima, než jsou emise CO2, byl uvítán závazek Unie podporovat opatření související s částečně fluorovanými uhlovodíky založená na Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (dále jen „Montrealský protokol“), jako ukázkový příklad přístupu ke snižování emisí skleníkových plynů, který není orientován tržně. Toto usnesení rovněž vyzývá k prozkoumání různých možností, jak na mezinárodní úrovni prostřednictvím Montrealského protokolu prosadit okamžité zahájení postupného ukončování používání částečně fluorovaných uhlovodíků.
(6)
Aby bylo podpořeno používání technologií s nulovým nebo nižším dopadem na klima, měla by školení fyzických osob, které pracují s fluorovanými skleníkovými plyny, zahrnovat rovněž informace o technologiích, které slouží k nahrazení a omezení používání fluorovaných skleníkových plynů. Vzhledem k tomu, že některé alternativy k fluorovaným skleníkovým plynům používaným ve výrobcích a zařízeních, sloužící k nahrazení a omezení používání fluorovaných skleníkových plynů, mohou být toxické, hořlavé či vysokotlaké, měla by Komise přezkoumat stávající právní předpisy Unie vztahující se na školení fyzických osob, pokud jde o bezpečné nakládání s alternativními chladivy, a případně předložit Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu příslušných právních předpisů Unie.
(7)
Certifikační a školicí programy by měly být zavedeny nebo upraveny s ohledem na programy zavedené podle nařízení (ES) č. 842/2006 a lze je začlenit do systémů odborného vzdělávání.
(8)
K zajištění soudržnosti s požadavky na monitorování a podávání zpráv podle úmluvy UNFCCC a s rozhodnutím 4/CMP.7 konference smluvních stran jednající jako shromáždění smluvních stran Kjótského protokolu k úmluvě UNFCCC, přijatého sedmou konferencí smluvních stran úmluvy UNFCCC v Durbanu dne 11. prosince 2011, by se měly potenciály globálního oteplování vypočítávat na základě stoletého potenciálu globálního oteplování jednoho kilogramu plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2. Tam, kde je to možné, měl by výpočet vycházet ze čtvrté hodnotící zprávy přijaté panelem IPCC.
(9)
Účinné monitorování emisí fluorovaných skleníkových plynů má zásadní význam pro sledování pokroku při dosahování cílů snižování emisí a pro hodnocení účinků tohoto nařízení. K zajištění kvalitního vykazování emisí je nezbytné využívat k vykazování emisí fluorovaných skleníkových plynů konzistentní a vysoce kvalitní údaje. Zavedení systémů vykazování emisí fluorovaných skleníkových plynů členskými státy by zajistilo soudržnost s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 (5). K výraznému zlepšení těchto systémů vykazování emisí by mohly přispět údaje o úniku fluorovaných skleníkových plynů ze zařízení nashromážděné společnostmi podle tohoto nařízení. Tímto způsobem by se mohla kontrolovat konzistentnost údajů použitých k odvození emisí a mohly by se tak zlepšit odhady na základě výpočtů, což by vedlo k lepšímu odhadu množství emisí fluorovaných skleníkových plynů v národních inventurách skleníkových plynů.
(10)
Vzhledem k tomu, že existují vhodné alternativy, měl by se současný zákaz používání fluoridu sírového při tlakovém lití hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin rozšířit i na zařízení, která používají méně než 850 kg fluoridu sírového ročně. Stejně tak by mělo být, při poskytnutí odpovídajícího přechodného období, zakázáno používání chladiv s velmi vysokým potenciálem globálního oteplování 2 500 nebo více při servisu nebo údržbě chladírenských zařízení s velikostí náplně 40 tun ekvivalentu CO2 nebo více.
(11)
Měly by být zaváděny zákazy uvádění na trh v případě nových zařízení pro chladírenství, klimatizaci a požární ochranu, která obsahují určité fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, pokud k použití těchto látek existují vhodné alternativy. Pokud nejsou k dispozici alternativy nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít nebo pokud by použití těchto alternativ znamenalo nepřiměřené náklady, měla by mít Komise možnost povolit výjimku dočasně umožňující uvádění těchto výrobků a zařízení na trh. Komise by měla s ohledem na budoucí technický vývoj dále posoudit zákazy uvádět na trh nová zařízení pro druhotná spínací zařízení středního napětí a nové malé dělené klimatizační systémy s jednou vnitřní jednotkou.
(12)
Mělo by být povoleno uvádět na trh zařízení obsahující fluorované skleníkové plyny, pokud jeho celkové emise skleníkových plynů vzniklé během jeho životního cyklu, při zohlednění reálné míry úniku a znovuzískávání, jsou nižší než emise, jež by vznikly z rovnocenného zařízení, které fluorované skleníkové plny neobsahuje a jehož maximální povolená spotřeba energie odpovídá spotřebě stanovené v příslušných prováděcích opatřeních přijatých podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (6). Pravidelný a včasný přezkum těchto prováděcích opatření v souladu s uvedenou směrnicí by napomohl zajistit, aby daná prováděcí opatření byla nadále účinná a vhodná.
(13)
Bylo zjištěno, že nejefektivnějším a nákladově nejúčinnějším způsobem dlouhodobého snižování emisí těchto látek je postupné snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků, jež může být uvedeno na trh.
(14)
Aby bylo možné realizovat postupné snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků, jež může být uvedeno na trh Unie, měla by Komise přidělit jednotlivým výrobcům a dovozcům kvóty pro uvádění těchto látek na trh tak, aby nebyl překročen celkový množstevní limit pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh. S cílem zabezpečit jednotnost postupného snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděného na trh by měly být do systému kvót Unie započítány částečně fluorované uhlovodíky, jimiž jsou naplněna zařízení. Pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v zařízení nebyly uvedeny na trh před naplněním zařízení, vyžaduje se jako doklad o započítání těchto látek do systému kvót Unie prohlášení o shodě.
(15)
Výpočet referenčních hodnot a přidělování kvót jednotlivým výrobcům a dovozcům by v první řadě mělo vycházet z množství částečně fluorovaných uhlovodíků, které podle svého oznámení uvedli na trh během referenčního období let 2009 až 2012. Aby však nebyly vyloučeny malé podniky, mělo by se jedenáct procent celkového množstevního limitu vyhradit pro dovozce a výrobce, kteří v daném referenčním období neuvedli na trh 1 tunu nebo více fluorovaných skleníkových plynů.
(16)
Pravidelným přepočítáváním referenčních hodnot a kvót by Komise měla zajistit, aby podniky mohly pokračovat ve své činnosti na základě průměrných objemů, které uvedly na trh v uplynulých letech.
(17)
Proces výroby některých fluorovaných plynů může vést k významným emisím dalších fluorovaných skleníkových plynů vznikajících jako vedlejší produkt. Podmínkou uvedení fluorovaných skleníkových plynů na trh by mělo být zneškodnění těchto emisí vzniklých jako vedlejší produkt nebo jejich znovuzískání za účelem dalšího využití.
(18)
Komise by měla zajistit, aby byl zaveden ústřední elektronický rejstřík za účelem správy kvót, pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh a podávání zpráv, včetně oznamování zařízení uvedeného na trh v případech, kdy je zařízení předem naplněno částečně fluorovanými uhlovodíky, které nebyly před naplněním uvedeny na trh, a proto vyžaduji ověření prostřednictvím prohlášení o shodě a následného ověření třetí stranou, že množství částečně fluorovaných uhlovodíků jsou započítaná do systému kvót Unie.
(19)
K zachování pružnosti trhu s velkými objemy částečně fluorovaných uhlovodíků by mělo být možné převádět kvóty přidělené na základě referenčních hodnot jinému výrobci či dovozci v Unii nebo jinému výrobci či dovozci, který je v Unii zastoupen výhradním zástupcem.
(20)
Aby bylo možno sledovat účinnost tohoto nařízení, měla by být působnost současných povinností spojených s podáváním zpráv rozšířena tak, aby zahrnovala i další fluorované látky, které mají významný potenciál globálního oteplování nebo které pravděpodobně nahradí fluorované skleníkové plyny uvedené v příloze I. Z téhož důvodu by mělo být rovněž hlášeno zneškodnění fluorovaných skleníkových plynů a dovoz těchto plynů do Unie, pokud jsou obsaženy ve výrobcích a zařízeních. Měly by být stanoveny minimální prahové hodnoty, aby se zabránilo neúměrné administrativní zátěži, zejména pro malé a střední podniky a mikropodniky.
(21)
Komise by měla soustavně sledovat účinky snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděného na trh, včetně účinku na dodávky pro zařízení, kde by použití částečně fluorovaných uhlovodíků vedlo k nižším emisím vznikajícím během životního cyklu, než kdyby byla použita alternativní technologie. Do konce roku 2020 by měla Komise připravit zprávu o dostupnosti částečně fluorovaných uhlovodíků na trhu Unie. Do konce roku 2022 by měla Komise provést komplexní přezkum, aby byl čas upravit toto nařízení s ohledem na jeho provádění a nový vývoj a mezinárodní závazky a případně navrhnout další opatření ke snížení.
(22)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (7).
(23)
Za účelem změny jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktu v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(24)
Jelikož je toto nařízení přijímáno na základě čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, není překážkou tomu, aby členské státy zachovávaly nebo zaváděly přísnější ochranná opatření, která jsou v souladu se Smlouvou o fungování EU. Podle článku 193 Smlouvy o fungování EU mají členské státy každé takové opatření oznámit Komisi.
(25)
Tímto nařízením se mění a doplňuje předmět nařízení (ES) č. 842/2006, které by proto mělo být zrušeno. S cílem zajistit plynulý přechod ze starého systému na nový je však vhodné stanovit, že by nařízení Komise (ES) č. 1493/2007 (8), (ES) č. 1494/2007 (9), (ES) č. 1497/2007 (10), (ES) č. 1516/2007 (11), (ES) č. 303/2008 (12), (ES) č. 304/2008 (13), (ES) č. 305/2008 (14), (ES) č. 306/2008 (15), (ES) č. 307/2008 (16) a (ES) č. 308/2008 (17) měla zůstat v platnosti a měla by se nadále používat, pokud a dokud nebudou zrušena akty v přenesené pravomoci nebo prováděcími akty přijatými Komisí podle tohoto nařízení.
(26)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu přeshraniční povahy řešeného environmentálního problému a účinků tohoto nařízení na obchod v rámci Unie i na vnější obchod, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
Cílem tohoto nařízení je chránit životní prostředí snižováním emisí fluorovaných skleníkových plynů. Toto nařízení proto
a)
stanoví pravidla pro omezování úniků, používání, znovuzískávání a zneškodňování fluorovaných skleníkových plynů a související doplňková opatření;
b)
ukládá podmínky pro uvádění na trh v případě určitých výrobků a zařízení, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
c)
ukládá podmínky pro konkrétní způsoby použití fluorovaných skleníkových plynů; a
d)
stanoví množstevní limity pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„fluorovanými skleníkovými plyny“ částečně fluorované uhlovodíky, zcela fluorované uhlovodíky, fluorid sírový a další skleníkové plyny s obsahem fluoru uvedené v příloze I, nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
2)
„částečně fluorovanými uhlovodíky“ (HFC) látky uvedené v oddíle 1 přílohy I nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
3)
„zcela fluorovanými uhlovodíky“ (PFC) látky uvedené v oddíle 2 přílohy I nebo směsi obsahující některou z těchto látek;
4)
„fluoridem sírovým“ (SF6) látka uvedená v oddíle 3 přílohy I nebo směsi obsahující tuto látku;
5)
„směsí“ tekutina skládající se ze dvou nebo více látek, z nichž alespoň jedna je látka uvedená v příloze I nebo v příloze II;
6)
„potenciálem globálního oteplování“ (GWP) potenciál skleníkového plynu zvýšit teplotu klimatu v poměru k potenciálu oxidu uhličitého (CO2), počítaný jako stoletý potenciál oteplování jednoho kilogramu skleníkového plynu v poměru k jednomu kilogramu CO2 v souladu s přílohami I, II a IV nebo, v případě směsí, počítaný podle přílohy IV;
7)
„tunou (tunami) ekvivalentu CO2“ množství skleníkových plynů vyjádřené jako součin hmotnosti skleníkových plynů v metrických tunách a jejich potenciálu globálního oteplování;
8)
„provozovatelem“ fyzická nebo právnická osoba skutečně zajišťující technický provoz výrobků nebo zařízení, na něž se toto nařízení vztahuje; členský stát může v určitých vymezených situacích určit vlastníka za osobu odpovědnou za plnění povinností provozovatele;
9)
„použitím“ používání fluorovaných skleníkových plynů při výrobě, údržbě nebo servisu včetně opětovného plnění výrobků a zařízení nebo při jiných procesech uvedených v tomto nařízení;
10)
„uvedením na trh“ první dodání či poskytnutí jiné straně v Unii, za úplatu nebo bezplatně, nebo v případě výrobce použití pro vlastní účely, včetně propuštění do volného oběhu v Unii;
11)
„hermeticky uzavřeným zařízením“ zařízení, v němž všechny díly obsahující fluorovaný skleníkový plyn jsou utěsněny sváry, tvrdými pájenými spoji nebo podobným pevným spojením, které může obsahovat uzavřené ventily nebo uzavřené obslužné body umožňující řádnou opravu nebo likvidaci a které má prověřenou míru úniků menší než 3 gramy ročně pod tlakem alespoň čtvrtiny maximálního povoleného tlaku;
12)
„nádobou“ výrobek primárně určený pro přepravu nebo skladování fluorovaných skleníkových plynů;
13)
„nádobou na jedno použití“ nádoba, kterou nelze opětovně naplnit, aniž by byla pro tento účel uzpůsobena, nebo která se uvádí na trh, aniž by ji bylo možné vrátit k opětovnému naplnění;
14)
„znovuzískáváním“ sběr a skladování fluorovaných skleníkových plynů z výrobků, včetně nádob, a zařízení během údržby nebo servisu nebo před likvidací výrobků či zařízení;
15)
„recyklací“ opětovné použití znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů po základním přečištění;
16)
„regenerací“ přepracování znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů tak, aby odpovídaly vlastnostem nově vyrobené látky, s ohledem na jejich zamýšlené použití;
17)
„zneškodněním“ proces, kdy se všechen fluorovaný skleníkový plyn nebo jeho převážná část trvale přemění nebo rozloží na jednu nebo více stabilních látek, které nejsou fluorovanými skleníkovými plyny;
18)
„vyřazením z provozu“ konečné odstavení a vyloučení z provozu či používání v případě výrobku nebo jednotlivého zařízení obsahujícího fluorované skleníkové plyny;
19)
„opravou“ obnova poškozených nebo netěsnících výrobků nebo zařízení, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, týkající se části, která tyto plyny obsahuje nebo je k tomuto účelu určena;
20)
„instalací“ spojení dvou nebo více zařízení nebo okruhů obsahujících nebo konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny, za účelem montáže systému na místě, kde bude v provozu, včetně postupu, kterým jsou vodiče plynu systému spojeny dohromady za účelem uzavření okruhu, bez ohledu na nutnost systém po montáži naplnit;
21)
„údržbou nebo servisem“ všechny činnosti kromě znovuzískávání podle článku 8 a kontrol těsnosti podle článku 4 a čl. 10 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení, které představují zásah do okruhů obsahujících nebo konstruovaných tak, aby obsahovaly fluorované skleníkové plyny, zvláště napouštění systému fluorovanými skleníkovými plyny, odstraňování jednoho nebo více dílů okruhu nebo zařízení, opětovná montáž dvou nebo více částí okruhu nebo zařízení, jakož i oprava netěsností;
22)
„nově vyrobenou látkou“ látka, která dosud nebyla použita;
23)
„stacionárním“ obvykle se nepřesouvající během provozu a zahrnující přenosná pokojová klimatizační zařízení;
24)
„mobilním“ obvykle se přesouvající během provozu;
25)
„jednosložkovou pěnou“ pěnová směs obsažená v jediném aerosolovém rozprašovači v nezreagovaném nebo částečně zreagovaném kapalném stavu, která se po opuštění rozprašovače rozpíná a tuhne;
26)
„chladírenským nákladním vozidlem“ motorové vozidlo s hmotností nad 3,5 tuny, které je navrženo a zkonstruováno primárně pro přepravu zboží a které je vybaveno chladicí jednotkou;
27)
„chladírenským přívěsem“ vozidlo, které je navrženo a zkonstruováno k vlečení za nákladním vozidlem nebo tahačem primárně k přepravě zboží a které je vybaveno chladicí jednotkou;
28)
„technickým aerosolem“ aerosolový rozprašovač používaný pro údržbu, opravy, čištění, testování, dezinsekci a výrobu výrobků a zařízení, instalaci zařízení a pro jiné aplikace;
29)
„systémem detekce úniků“ kalibrované mechanické, elektrické nebo elektronické zařízení pro zjišťování úniků fluorovaných skleníkových plynů, které provozovatele při zjištění úniku varuje;
30)
„podnikem“ fyzická nebo právnická osoba, která:
a)
vyrábí, používá, znovuzískává, sbírá, recykluje, regeneruje nebo zneškodňuje fluorované skleníkové plyny;
b)
dováží nebo vyváží fluorované skleníkové plyny nebo výrobky a zařízení obsahující tyto plyny;
c)
uvádí na trh fluorované skleníkové plyny nebo výrobky a zařízení, které tyto plyny obsahují nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
d)
provádí instalaci, servis, údržbu, opravy, kontroly těsnosti nebo vyřazení z provozu zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý;
e)
je provozovatelem zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo jehož provoz je na těchto plynech závislý;
f)
vyrábí, dováží, vyváží, uvádí na trh nebo zneškodňuje plyny uvedené v příloze II;
g)
uvádí na trh výrobky nebo zařízení obsahující plyny uvedené v příloze II;
31)
„vstupní surovinou“ jakýkoli fluorovaný skleníkový plyn nebo látka uvedená v příloze II, jež jsou předmětem chemické transformace v procesu, při kterém jsou zcela změněny proti svému původnímu složení, a jejichž emise jsou zanedbatelné;
32)
„komerčním využitím“ použití ke skladování, prezentaci nebo šíření výrobků, k prodeji konečným uživatelům, v maloobchodě a stravovacích službách;
33)
„protipožárním zařízením“ zařízení a systémy používané k protipožární ochraně, včetně hasicích přístrojů;
34)
„organickým Rankinovým cyklem“ cyklus obsahující kondenzovatelný fluorovaný skleníkový plyn, při němž se teplo z tepelného zdroje přeměňuje a vytváří elektrickou nebo mechanickou energii;
35)
„vojenským zařízením“ zbraně, střelivo a válečný materiál určené výhradně pro vojenské účely, které jsou nezbytné k ochraně podstatných bezpečnostních zájmů členských států;
36)
„elektrickým spínacím zařízením“ spínací zařízení a jejich kombinace se souvisejícím ovládacím, měřicím, ochranným a regulačním zařízením a soubory těchto přístrojů a zařízení se souvisejícími propojeními, příslušenstvími, zapouzdřeními a podpůrnými strukturami určená k použití v souvislosti s výrobou, přenosem, rozvodem a přeměnou elektrické energie;
37)
„sdruženými centrálními chladicími systémy“ systémy dvou či více kompresorů se souběžným chodem, které jsou propojeny s jedním nebo více společnými kondenzátory a s řadou chladicích zařízení, jako jsou chladicí vitríny, skříně, mrazicí boxy, nebo s chlazenými skladovacími prostorami;
38)
„primárním chladicím okruhem kaskádních systémů“ primární okruh nepřímých systémů pro středně vysoké teploty se sériovým zapojením dvou či více samostatných chladicích okruhů tak, že primární okruh pohlcuje teplo z kondenzátoru ze sekundárního okruhu pro středně vysoké teploty;
39)
„dělenými klimatizačními systémy s jednou vnitřní jednotkou“ systémy pro pokojovou klimatizaci sestávající z jedné vnější jednotky a jedné vnitřní jednotky, které jsou propojeny chladicím potrubím, a vyžadující instalaci na místě použití.
KAPITOLA II
OMEZOVÁNÍ ÚNIKŮ
Článek 3
Prevence vzniku emisí fluorovaných skleníkových plynů
1. Úmyslné vypouštění fluorovaných skleníkových plynů do atmosféry je zakázáno, pokud toto vypouštění není technicky nezbytné pro určené použití.
2. Provozovatelé zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny, přijmou preventivní opatření, aby zabránili jejich neúmyslnému vypouštění (dále jen „únik“). Přijmou veškerá technicky a ekonomicky proveditelná opatření za účelem minimalizace úniků fluorovaných skleníkových plynů.
3. Je-li zjištěn únik fluorovaných skleníkových plynů, provozovatelé zajistí, aby bylo zařízení bez zbytečného prodlení opraveno.
Pokud je zařízení předmětem kontroly těsnosti podle čl. 4 odst. 1 a netěsnost byla u tohoto zařízení opravena, provozovatelé zajistí, aby toto zařízení do jednoho měsíce po jeho opravě zkontrolovaly certifikované fyzické osoby, které ověří, zda byla oprava účinná.
4. Fyzické osoby provádějící úkoly uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. a) až c) musí být certifikovány v souladu s čl. 10 odst. 4 a 7 a provádějí preventivní opatření k zamezení úniku fluorovaných skleníkových plynů.
Podniky provádějící instalaci, servis, údržbu, opravu nebo vyřazení z provozu zařízení uvedeného v čl. 4 odst. 2 prvním pododstavci písm. a) až d) musí být certifikovány v souladu s čl. 10 odst. 6 a 7 a přijmou preventivní opatření k zamezení úniku fluorovaných skleníkových plynů.
Článek 4
Kontrola těsnosti
1. Provozovatelé zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny v množství 5 tun ekvivalentu CO2 nebo větším v jiné než pěnové formě, zajistí u tohoto zařízení kontroly těsnosti.
Na hermeticky uzavřené zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny v množství nižším než 10 tun ekvivalentu CO2, se kontroly těsnosti podle tohoto článku nevztahují, pokud je toto zařízení označeno jako hermeticky uzavřené.
Kontroly těsnosti podle tohoto článku se nevztahují na elektrické spínací zařízení, pokud splňuje jednu z těchto podmínek:
a)
má podle technické specifikace prověřenou míru úniku nižší než 0,1 % za rok a je příslušně označeno;
b)
je vybaveno přístrojem pro sledování tlaku či hustoty; nebo
c)
obsahuje méně než 6 kg fluorovaných skleníkových plynů.
2. Odstavec 1 se vztahuje na provozovatele následujících zařízení, která obsahují fluorované skleníkové plyny:
a)
stacionární chladicí zařízení;
b)
stacionární klimatizační zařízení;
c)
stacionární tepelná čerpadla;
d)
stacionární protipožární zařízení;
e)
chladicí jednotky chladírenských nákladních vozidel a přívěsů;
f)
elektrická spínací zařízení;
g)
organické Rankinovy cykly.
Pokud jde o zařízení uvedená v prvním pododstavci písm. a) až e), provádějí kontroly fyzické osoby certifikované v souladu s pravidly stanovenými v článku 10.
Odchylně od odst. 1 prvního pododstavce se požadavky na kontrolu těsnosti nevztahují do 31. prosince 2016 na zařízení obsahující méně než 3 kg fluorovaných skleníkových plynů nebo hermeticky uzavřená zařízení, která jsou příslušně označena a obsahují méně než 6 kg fluorovaných skleníkových plynů.
3. Kontroly těsnosti podle odstavce 1 se provádějí v následujících intervalech:
a)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 5 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, ale menším než 50 tun ekvivalentu CO2: nejméně jednou za 12 měsíců, nebo nejméně jednou za 24 měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků;
b)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 50 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, ale menším než 500 tun ekvivalentu CO2: nejméně jednou za šest měsíců, nebo nejméně jednou za 12 měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků;
c)
u zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším: nejméně jednou za tři měsíce, nebo nejméně jednou za šest měsíců, pokud je na zařízení instalován systém detekce úniků.
4. Pokud jde o protipožární zařízení uvedená v odst. 2 prvním pododstavci písm. d), má se za to, že povinnosti stanovené odstavcem 1 jsou splněny, pokud jsou dodrženy tyto dvě podmínky:
a)
zavedený systém inspekcí splňuje normy ISO 14520 nebo EN 15004 a
b)
inspekce protipožárního zařízení se provádějí tak často, jak vyžaduje odstavec 3.
5. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů vymezit požadavky na kontroly těsnosti, jež mají být prováděny podle odstavce 1 tohoto článku, pro každý typ zařízení uvedený v daném odstavci, určit ty části zařízení, u kterých je únik nejpravděpodobnější, a zrušit akty přijaté podle čl. 3 odst. 7 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
Článek 5
Systémy detekce úniků
1. Provozovatelé zařízení uvedeného v čl. 4 odst. 2 písm. a) až d) a obsahujícího fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším zajistí, aby toto zařízení bylo vybaveno systémem detekce úniků, které na jakýkoli únik upozorní provozovatele nebo společnost zajišťující servis.
2. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. f) a g) a obsahujících fluorované skleníkové plyny v množství 500 tun ekvivalentu CO2 nebo větším, která byla instalována po 1. lednu 2017, zajistí, aby tato zařízení byla vybavena systémem detekce úniků, který na jakýkoli únik upozorní provozovatele nebo společnost zajišťující servis.
3. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až d) a g), na které se vztahuje odstavec 1 nebo 2 tohoto článku, zajistí, aby systémy detekce úniků byly kontrolovány nejméně jednou za dvanáct měsíců, aby bylo zajištěno jejich řádné fungování.
4. Provozovatelé zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. f), na které se vztahuje odstavec 2 tohoto článku, zajistí, aby systémy detekce úniků byly kontrolovány nejméně jednou za šest let, aby bylo zajištěno jejich řádné fungování.
Článek 6
Vedení záznamů
1. Provozovatelé zařízení, u něhož je třeba provádět kontrolu těsnosti podle čl. 4 odst. 1, zřídí a vedou o každém z těchto zařízení záznamy uvádějící tyto informace:
a)
množství a typ instalovaných fluorovaných skleníkových plynů;
b)
množství fluorovaných skleníkových plynů doplněných v průběhu instalace, údržby či servisu, nebo v důsledku úniku;
c)
zda byla daná množství instalovaných fluorovaných skleníkových plynů recyklována nebo regenerována, včetně názvu a adresy recyklačního nebo regeneračního zařízení a případně čísla certifikátu;
d)
množství znovuzískaných fluorovaných skleníkových plynů;
e)
identifikační údaje podniku, který provedl instalaci, servis, údržbu a případně opravu nebo vyřazení z provozu daného zařízení, v příslušných případech včetně čísla jeho certifikátu;
f)
termíny a výsledky kontrol prováděných podle čl. 4 odst. 1 až 3;
g)
pokud bylo zařízení vyřazeno z provozu, opatření podniknutá k znovuzískání a likvidaci fluorovaných skleníkových plynů.
2. Nejsou-li záznamy uvedené v odstavci 1 uchovávány v databázi zřízené příslušnými orgány členských států, použijí se tato pravidla:
a)
provozovatelé uvedení v odstavci 1 vedou záznamy zmíněné v uvedeném odstavci nejméně po dobu pěti let;
b)
podniky vykonávající pro provozovatele činnosti uvedené v odst. 1 písm. e) uchovávají kopie záznamů uvedených v odstavci 1 nejméně po dobu pěti let.
Záznamy uvedené v odstavci 1 se na vyžádání zpřístupní příslušnému orgánu dotčeného členského státu nebo Komisi. V rozsahu, v jakém tyto záznamy obsahují informace o životním prostředí, se použije případně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES (18) nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1367/2006 (19).
3. Pro účely čl. 11 odst. 4 podniky dodávající fluorované skleníkové plyny vedou záznamy příslušných informací týkajících se osob, které fluorované skleníkové plyny nakupují, zejména:
a)
čísla certifikátů osob nakupujících uvedené plyny a
b)
zakoupená množství fluorovaných skleníkových plynů.
Podniky dodávající fluorované skleníkové plyny uchovávají tyto záznamy nejméně po dobu pěti let.
Podniky dodávající fluorované skleníkové plyny na vyžádání zpřístupní záznamy příslušnému orgánu dotčeného členského státu nebo Komisi. V rozsahu, v jakém tyto záznamy obsahují informace o životním prostředí, se použije směrnice 2003/4/ES nebo případně nařízení (ES) č. 1367/2006.
4. Komise může prostřednictvím prováděcího aktu určit formát záznamů uvedených v odstavcích 1 a 3 tohoto článku a upřesnit způsob jejich zřízení a vedení. Tento prováděcí akt se přijme přezkumným postupem podle článku 24.
Článek 7
Emise fluorovaných skleníkových plynů týkající se výroby
1. Výrobci fluorovaných sloučenin přijmou veškerá nezbytná preventivní opatření k tomu, aby byly v největším možném rozsahu omezeny emise fluorovaných skleníkových plynů během:
a)
výroby,
b)
přepravy a
c)
skladování.
Tento článek se použije i v případě, že fluorované skleníkové plyny vznikají jako vedlejší produkty.
2. Aniž je dotčen čl. 11 odst. 1, je zakázáno uvádět na trh fluorované skleníkové plyny a plyny uvedené v příloze II, ledaže výrobci nebo dovozci v příslušných případech při uvedení těchto plynů na trh doloží, že trifluormethan (HFC-23) vznikající jako vedlejší produkt během výrobního procesu, a to i během výroby vstupních surovin pro vlastní výrobu, byl v souladu s nejlepšími dostupnými technikami zneškodněn nebo znovuzískán pro další použití.
Tento požadavek se použije od 11. června 2015.
Článek 8
Znovuzískávání
1. Provozovatelé stacionárních zařízení nebo chladících jednotek chladírenských nákladních vozidel a přívěsů, které obsahují fluorované skleníkové plyny v jiné než pěnové formě, zajistí, aby znovuzískání těchto plynů prováděly fyzické osoby, které jsou držiteli příslušných certifikátů stanovených v článku 10, aby tyto plyny byly recyklovány, regenerovány nebo zneškodněny.
Tato povinnost se vztahuje na provozovatele kteréhokoli z těchto zařízení:
a)
chladicích okruhů stacionárních chladicích a klimatizačních zařízení a stacionárních tepelných čerpadel;
b)
chladicích okruhů chladicích jednotek nebo chladírenských nákladních vozidel a přívěsů;
c)
stacionárních zařízení, která obsahují rozpouštědla na bázi fluorovaných skleníkových plynů;
d)
stacionárních protipožárních zařízení;
e)
stacionárních elektrických spínacích zařízení.
2. Podnik, který používá nádobu na fluorovaný skleníkový plyn bezprostředně před její likvidací, zařídí znovuzískání jakýchkoli zbytkových plynů, aby se zajistila jejich recyklace, regenerace nebo zneškodnění.
3. Provozovatelé výrobků a zařízení, jež nejsou uvedeny v odstavci 1, včetně mobilních zařízení, a které obsahují fluorované skleníkové plyny, zařídí znovuzískání těchto plynů v rozsahu, který je technicky proveditelný a nevyžaduje nepřiměřené náklady, prostřednictvím příslušně kvalifikované fyzické osoby tak, aby byly recyklovány, regenerovány či zneškodněny, nebo zařídí jejich zneškodnění bez předchozího znovuzískání.
Znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních zařízení silničních vozidel nespadajících do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/40/ES (20) provádějí příslušně kvalifikované fyzické osoby.
V případě znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních systémů motorových vozidel spadajících do oblasti působnosti směrnice 2006/40/ES se za příslušně kvalifikovanou osobu považuje pouze fyzická osoba, která je alespoň držitelem osvědčení o školení podle čl. 10 odst. 2.
Článek 9
Režimy odpovědnosti výrobce
Aniž jsou dotčeny stávající právní předpisy Unie, členské státy podporují vytvoření režimů odpovědnosti výrobce, pokud jde o znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů a jejich recyklaci, regeneraci nebo zneškodnění.
Členské státy informují Komisi o opatřeních přijatých podle prvního pododstavce.
Článek 10
Školení a certifikace
1. Členské státy na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5 zavedou nebo upraví certifikační programy včetně procesů hodnocení. Členské státy zajistí dostupnost školení pro fyzické osoby provádějící tyto úkoly:
a)
instalace, servis, údržba, oprava nebo vyřazení z provozu zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až f);
b)
kontroly těsnosti zařízení uvedených v čl. 4 odst. 2 písm. a) až e), jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1;
c)
znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů podle čl. 8 odst. 1.
2. Členské státy zajistí, aby byly k dispozici školicí programy pro fyzické osoby provádějící znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů z klimatizačních zařízení v motorových vozidlech, spadajících do oblasti působnosti směrnice 2006/40/ES, a to na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5.
3. Certifikační programy a školení stanovené v odstavcích 1 a 2 musí zahrnovat:
a)
platné předpisy a technické normy;
b)
prevenci vzniku emisí;
c)
znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů;
d)
bezpečné nakládání se zařízením typu a velikosti, na které se vztahuje certifikát;
e)
informace o příslušných technologiích nahrazování nebo omezování použití fluorovaných skleníkových plynů a bezpečném nakládání s těmito plyny.
4. Certifikáty podle certifikačních programů stanovených v odstavci 1 se vydávají za podmínky, že žadatel úspěšně absolvuje proces hodnocení zavedený podle odstavců 1, 3 a 5.
5. Minimální požadavky pro certifikační programy jsou stanoveny v nařízeních (ES) č. 303/2008 až (ES) č. 306/2008 a v odstavci 12. Minimální požadavky pro osvědčení o školení jsou stanoveny v nařízení (ES) č. 307/2008 a v odstavci 12. Uvedené minimální požadavky stanoví pro každý typ zařízení podle odstavců 1 a 2 potřebné praktické dovednosti a teoretické znalosti, rozdělené případně podle jednotlivých činností, které je třeba pokrýt, jakož i podmínky pro vzájemné uznávání certifikátů a osvědčení o školení.
6. Členské státy na základě minimálních požadavků uvedených v odstavci 5 zavedou nebo upraví certifikační programy pro podniky provádějící instalaci, servis, údržbu, opravu nebo vyřazení z provozu v případě zařízení uvedeného v čl. 4. odst. 2 písm. a) až d) pro třetí strany.
7. Stávající certifikáty a osvědčení o školení vydaná v souladu s nařízením (ES) č. 842/2006 zůstávají v platnosti v souladu s podmínkami, za nichž byly původně vydány.
8. Členské státy zajistí, aby všechny fyzické osoby, které jsou držiteli certifikátů podle certifikačních programů uvedených v odstavcích 1 a 7, měly přístup k informacím souvisejícím s:
a)
technologiemi podle odst. 3 písm. e) a
b)
stávajícími regulačními požadavky pro práci se zařízením obsahujícím jiná chladiva, než jsou fluorované skleníkové plyny.
9. Členské státy zajistí dostupnost školení pro fyzické osoby, které si chtějí doplnit znalosti související se záležitostmi uvedenými v odstavci 3.
10. Do 1. ledna 2017 členské státy oznámí Komisi certifikační a školicí programy.
Členské státy uznávají certifikáty a osvědčení o školení vydaná jiným členským státem v souladu s tímto článkem. Neomezují volný pohyb služeb ani svobodu usazování z důvodu, že byl certifikát vydán v jiném členském státě.
11. Každý podnik, který svěřuje úkol uvedený v odstavci 1 jinému podniku, přijme přiměřené kroky k tomu, aby zajistil, že tento druhý podnik je pro požadované úkoly držitelem nezbytných certifikátů podle tohoto článku.
12. Pokud se zdá být nutné stanovit pro účely uplatňování tohoto článku harmonizovanější přístup ke školení a certifikaci, Komise prostřednictvím prováděcích aktů upraví a aktualizuje minimální požadavky týkající se dovedností a znalostí, které je třeba pokrýt, vymezí způsoby certifikace nebo potvrzování a podmínky pro vzájemné uznávání a zruší akty přijaté podle čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení. Při výkonu pravomocí, které jí svěřuje tento odstavec, Komise zohlední příslušné stávající kvalifikační nebo certifikační systémy.
13. Komise může pomocí prováděcích aktů stanovit formát oznámení uvedeného v odstavci 10 tohoto článku a může zrušit akty přijaté podle čl. 5 odst. 5 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
14. Pokud by povinnosti podle tohoto článku v souvislosti s certifikací a školením znamenaly pro některý členský stát nepřiměřenou zátěž z důvodu malého počtu obyvatel a z něho vyplývající nedostatečné poptávky po těchto školeních a certifikacích, lze souladu s předpisy dosáhnout uznáním certifikátů vydaných v jiných členských státech.
Členské státy uplatňující tento odstavec informují Komisi a ta informuje ostatní členské státy.
15. Nic v tomto článku nebrání členským státům v zavádění dalších certifikačních a školicích programů týkajících se jiných zařízení, než která jsou uvedena v odstavci 1.
KAPITOLA III
UVÁDĚNÍ NA TRH A KONTROLA POUŽITÍ
Článek 11
Omezení pro uvádění na trh
1. Uvádění výrobků a zařízení uvedených v příloze III na trh, s výjimkou vojenského zařízení, se zakazuje od data uvedeného v této příloze, případně s rozlišením podle typu nebo potenciálu globálního oteplování obsaženého fluorovaného skleníkového plynu.
2. Zákaz uvedený v odstavci 1 se nevztahuje na zařízení, u kterého bylo v požadavcích na ekodesign přijatých podle směrnice 2009/125/ES stanoveno, že v důsledku vyšší energetické účinnosti během jeho provozu by jeho emise vyjádřené ekvivalentem CO2 vznikající během životního cyklu byly nižší než tyto emise vznikající během životního cyklu rovnocenného zařízení, které splňuje příslušné požadavky na ekodesign a neobsahuje částečně fluorované uhlovodíky.
3. Ve výjimečných případech může Komise při zohlednění cílů tohoto nařízení a na odůvodněnou žádost příslušného orgánu členského státu povolit prostřednictvím prováděcích aktů dočasnou výjimku v trvání maximálně čtyř let umožňující uvádět na trh výrobky a zařízení uvedené v příloze III, které obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, pokud je prokázáno, že:
a)
pro určitý výrobek nebo zařízení nebo pro určitou kategorii výrobků nebo zařízení nejsou k dispozici alternativy, nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít, nebo
b)
použití technicky proveditelných a bezpečných alternativ by vyžadovalo nepřiměřené náklady.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
4. Pro účely instalace, servisu, údržby nebo opravy zařízení, které obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo jehož provoz je na těchto plynech závislý, k nimž je podle článku 10 vyžadován certifikát či osvědčení, jsou fluorované skleníkové plyny prodávány pouze podnikům, které jsou držiteli příslušného certifikátu či osvědčení v souladu s článkem 10 nebo které zaměstnávají osoby, jež jsou držiteli certifikátu či osvědčení o školení podle čl. 10 odst. 2 a 5, a pouze takové podniky mohou uvedené plyny nakupovat. Tento odstavec nebrání necertifikovaným podnikům, které neprovádějí činnosti uvedené v první větě tohoto odstavce, ve sběru, přepravě či dodávání fluorovaných skleníkových plynů.
5. Nehermeticky uzavřená zařízení plněná fluorovanými skleníkovými plyny jsou prodávána konečnému uživateli pouze tehdy, je-li doloženo, že instalaci provede podnik certifikovaný v souladu s článkem 10.
6. Komise na základě údajů poskytnutých členskými státy shromažďuje informace o vnitrostátních kodexech, normách nebo právních předpisech členských států, pokud jde o náhradní technologie využívající v chladicích a klimatizačních zařízeních, tepelných čerpadlech a pěnách alternativy k fluorovaným skleníkovým plynům.
Komise zveřejní do 1. ledna 2017 souhrnnou zprávu o informacích shromážděných podle prvního pododstavce.
Článek 12
Označování a informace o výrobku a zařízení
1. Výrobky a zařízení, jež obsahují fluorované skleníkové plyny nebo jejichž provoz je na těchto plynech závislý, nesmějí být uváděny na trh bez označení. Jedná se o tyto výrobky a zařízení:
a)
chladicí zařízení;
b)
klimatizační zařízení;
c)
tepelná čerpadla;
d)
protipožární zařízení;
e)
elektrická spínací zařízení;
f)
aerosolové rozprašovače, které obsahují fluorované skleníkové plyny, s výjimkou inhalátorů odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků;
g)
všechny nádoby na fluorované skleníkové plyny;
h)
rozpouštědla na bázi fluorovaných skleníkových plynů;
i)
organické Rankinovy cykly.
2. U výrobků nebo zařízení, na něž se vztahuje výjimka podle čl. 11 odst. 3, se tato skutečnost označí na štítku a v označení se uvede, že tyto výrobky a zařízení lze použít pouze pro účely, k nimž je udělena výjimka podle uvedeného článku.
3. Na štítku požadovaném podle odstavce 1 jsou uvedeny tyto informace:
a)
skutečnost, že výrobek nebo zařízení obsahuje fluorované skleníkové plyny nebo že jejich provoz je na těchto plynech závislý;
b)
název fluorovaných skleníkových plynů za použití uznávaného průmyslového označení, nebo není-li toto označení k dispozici, chemického názvu;
c)
od 1. ledna 2017 množství fluorovaných skleníkových plynů obsažených ve výrobku nebo zařízení nebo množství fluorovaných skleníkových plynů, pro jaké je zařízení určeno, vyjádřené hmotností a ekvivalentem CO2, a potenciál globálního oteplování těchto plynů.
Na štítku vyžadovaném podle odstavce 1 jsou případně uvedeny tyto informace:
a)
skutečnost, že jsou fluorované skleníkové plyny obsaženy v hermeticky uzavřeném zařízení;
b)
skutečnost, že prověřená míra úniku elektrického spínacího zařízení uvedená v technické specifikaci od výrobce je nižší než 0,1 % za rok.
4. Štítek musí být jasně čitelný a nesmazatelný a musí být upevněn:
a)
v blízkosti obslužných míst pro plnění nebo znovuzískávání fluorovaných skleníkových plynů, nebo
b)
na té části výrobku či zařízení, která fluorovaný skleníkový plyn obsahuje.
Štítek je v úředních jazycích členského státu, v němž má být uváděn na trh.
5. Pěny a předem smíšené polyoly, které obsahují fluorované skleníkové plyny, se nesmějí uvádět na trh, pokud nejsou fluorované skleníkové plyny označeny štítkem s uznávaným průmyslovým označením nebo, není-li toto označení k dispozici, chemickým názvem. Na štítku musí být jasně uvedeno, že pěna nebo předem smíšené polyoly obsahují fluorované skleníkové plyny. V případě pěnových desek musí být tato informace na deskách uvedena jasným a nesmazatelným způsobem.
6. Regenerované nebo recyklované fluorované skleníkové plyny jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že daná látka byla regenerována nebo recyklována, a údaji o čísle šarže a názvu a adrese regeneračního nebo recyklačního zařízení.
7. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem zneškodnění jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby je určen pouze ke zneškodnění.
8. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem přímého vývozu jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby je určen pouze k přímému vývozu.
9. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem použití ve vojenském zařízení jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
10. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem leptání polovodičového materiálu nebo čištění komor pro chemické pokovování srážením kovových par v odvětví výroby polovodičů jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
11. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh jako vstupní surovina jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze jako vstupní surovinu.
12. Fluorované skleníkové plyny uvedené na trh za účelem výroby inhalátorů odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků jsou označeny štítkem, na němž je uvedeno, že obsah nádoby lze použít pouze k tomuto účelu.
13. Informace uvedené v odstavcích 3 a 5 musí být obsaženy v návodech k použití těchto výrobků a zařízení.
V případě výrobků a zařízení obsahujících fluorované skleníkové plyny s potenciálem globálního oteplování 150 nebo vyšším musí být tyto informace rovněž obsaženy v popisech používaných k reklamě.
14. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit formát štítků uvedených v odstavci 1 a odstavcích 4 až 12 tohoto článku a může zrušit akty přijaté podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 842/2006. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
15. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 22, kterými s ohledem na obchodní nebo technický vývoj podle potřeby změní požadavky na označování stanovené v odstavcích 4 až 12 tohoto článku.
Článek 13
Kontrola použití
1. Použití fluoridu sírového při tlakovém lití hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin je zakázáno.
V případě zařízení používajících fluorid sírový v množství nižším než 850 kg za rok, v souvislosti s tlakovým litím hořčíku a při recyklaci tlakově litých hořčíkových slitin, se tento zákaz použije od 1. ledna 2018.
2. Použití fluoridu sírového při plnění pneumatik vozidel se zakazuje.
3. Od 1. ledna 2020 je zakázáno použití fluorovaných skleníkových plynů s potenciálem globálního oteplování 2 500 nebo vyšším při servisu nebo údržbě chladicích zařízení s velikostí náplně 40 tun ekvivalentu CO2 nebo více.
Tento odstavec se nevztahuje na vojenská zařízení nebo zařízení určená pro aplikace, které jsou určeny k chlazení produktů při teplotách nižších než - 50 °C.
Zákaz uvedený v prvním pododstavci se do 1. ledna 2030 nepoužije na tyto kategorie fluorovaných skleníkových plynů:
a)
regenerované fluorované skleníkové plyny, jejichž potenciál globálního oteplování je 2 500 nebo více a které se používají při údržbě nebo servisu stávajícího chladicího zařízení, pod podmínkou, že byly označeny v souladu s čl. 12 odst. 6;
b)
recyklované fluorované skleníkové plyny, jejichž potenciál globálního oteplování je 2 500 nebo více a které se používají při údržbě nebo servisu stávajícího chladicího zařízení, pod podmínkou, že byly z daného zařízení znovuzískány. Tyto recyklované plyny může použít pouze podnik, který je znovuzískal v rámci údržby nebo servisu, nebo podnik, pro nějž byly v rámci údržby nebo servisu znovuzískány.
Zákaz uvedený v prvním pododstavci se nepoužije na chladicí zařízení, v jehož případě byla povolena výjimka podle čl. 11 odst. 3.
Článek 14
Plnění zařízení částečně fluorovanými uhlovodíky předem
1. Od 1. ledna 2017 se chladicí a klimatizační zařízení a tepelná čerpadla plněná částečně fluorovanými uhlovodíky nesmějí uvádět na trh, pokud částečně fluorované uhlovodíky, jimiž je dané zařízení naplněno, nejsou započítány do systému kvót uvedeného v kapitole IV.
2. Při uvádění předem naplněného zařízení uvedeného v odstavci 1 na trh výrobci a dovozci zařízení zajistí, aby byl řádně doložen soulad s odstavcem 1, a vypracují v tomto ohledu prohlášení o shodě.
Pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v zařízení nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, od 1. ledna 2018 dovozci zařízení zajistí, aby byla každý rok do 31. března ověřena správnost dokumentace a prohlášení o shodě za předchozí kalendářní rok nezávislým auditorem. Auditor musí být:
a)
akreditován podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (21) nebo
b)
akreditován k ověřování finančních výkazů v souladu s právními předpisy dotčených členských států.
Výrobci a dovozci zařízení uvedeného v odstavci 1 uchovávají dokumentaci a prohlášení o shodě po dobu nejméně pěti let po uvedení zařízení na trh. Dovozci zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, zajistí, aby byli zapsáni v rejstříku podle čl. 17 odst. 1 písm. e).
3. Vypracováním prohlášení o shodě výrobci a dovozci zařízení uvedeného v odstavci 1 přebírají odpovědnost za dodržení souladu s odstavci 1 a 2.
4. Komise pomocí prováděcích aktů stanoví podrobná pravidla související s prohlášením o shodě a ověřením nezávislým auditorem podle odst. 2 druhého pododstavce tohoto článku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
KAPITOLA IV
SNIŽOVÁNÍ MNOŽSTVÍ ČÁSTEČNĚ FLUOROVANÝCH UHLOVODÍKŮ UVÁDĚNÝCH NA TRH
Článek 15
Snižování množství částečně fluorovaných uhlovodíků uváděných na trh
1. Komise zajistí, aby množství částečně fluorovaných uhlovodíků, které mají výrobci a dovozci právo každoročně uvést na trh v Unii, nepřekročilo maximální množství vypočítané pro příslušný rok podle přílohy V.
Výrobci a dovozci zajistí, aby množství částečně fluorovaných uhlovodíků vypočítané podle přílohy V, které každý z nich uvede na trh, nepřekročilo kvótu, jež jim byla přidělena podle čl. 16 odst. 5 nebo převedena podle článku 18.
2. Tento článek se nepoužije na výrobce ani dovozce menšího množství částečně fluorovaných uhlovodíků než 100 tun ekvivalentu CO2 ročně.
Tento článek se dále nepoužije na tyto kategorie částečně fluorovaných uhlovodíků:
a)
částečně fluorované uhlovodíky dovezené do Unie za účelem zneškodnění;
b)
částečně fluorované uhlovodíky používané výrobcem jako vstupní suroviny nebo dodávané přímo výrobcem nebo dovozcem podnikům k použití jako vstupní suroviny;
c)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podnikům a určeny k vývozu z Unie, pokud tyto uhlovodíky nejsou následně poskytnuty před vývozem jiné straně v Unii;
d)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem pro použití ve vojenském zařízení;
e)
částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podniku, který je používá k leptání polovodičového materiálu nebo čištění komor pro chemické pokovování srážením kovových par v odvětví výroby polovodičů;
f)
od 1. ledna 2018 částečně fluorované uhlovodíky, které jsou dodávány přímo výrobcem nebo dovozcem podniku vyrábějícímu inhalátory odměřených dávek pro podávání složek léčivých přípravků.
3. Tento článek a články 16, 18, 19 a 25 se rovněž vztahují na částečně fluorované uhlovodíky obsažené v předem smíšených polyolech.
4. Ve výjimečných případech může Komise při zohlednění cílů tohoto nařízení a na odůvodněnou žádost příslušného orgánu členského státu povolit prostřednictvím prováděcích aktů výjimku v trvání až čtyř let, kterou se z požadavku na kvóty podle odstavce 1 vyjmou částečně fluorované uhlovodíky pro použití v určitých aplikacích nebo určitých kategoriích výrobků nebo zařízení, pokud je prokázáno, že:
a)
pro tyto konkrétní aplikace, výrobky nebo zařízení nejsou k dispozici alternativy, nebo je nelze z technických či bezpečnostních důvodů použít; a
b)
dostatečné dodávky částečně fluorovaných uhlovodíků nelze zajistit, aniž by to vyžadovalo nepřiměřené náklady.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
Článek 16
Přidělování kvót pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh
1. Do 31. října 2014 Komise prostřednictvím prováděcích aktů stanoví pro každého výrobce a dovozce, který oznámí údaje podle článku 6 nařízení (ES) č. 842/206, referenční hodnotu na základě ročního průměru množství částečně fluorovaných uhlovodíků, která výrobce nebo dovozce oznámil jako uvedená na trh od roku 2009 do roku 2012. Referenční hodnoty se vypočítají podle přílohy V tohoto nařízení.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24 tohoto nařízení.
2. Výrobci a dovozci, kteří neoznámili uvedení na trh částečně fluorovaných uhlovodíků podle článku 6 nařízení (ES) č. 842/2006 za referenční období uvedené v odstavci 1 tohoto článku, mohou formou prohlášení oznámit svůj záměr uvádět částečně fluorované uhlovodíky na trh v následujícím roce.
V tomto prohlášení, které se zasílá Komisi, musí být uvedeny typy částečně fluorovaných uhlovodíků, které mají být uvedeny na trh, a jejich předpokládaná množství.
Komise oznámí lhůtu pro předložení těchto prohlášení. Před předložením prohlášení podle odstavců 2 a 4 tohoto článku se podniky zaregistrují v rejstříku stanoveném v článku 17 tohoto nařízení.
3. Komise do 31. října 2017 a poté jednou za tři roky přepočítá referenční hodnoty pro výrobce a dovozce uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku na základě ročního průměru množství částečně fluorovaných uhlovodíků zákonně uvedených na trh od 1. ledna 2015 a oznámených podle článku 19 pro roky, pro něž jsou k dispozici. Komise tyto referenční hodnoty stanoví prostřednictvím prováděcích aktů.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
4. Výrobci a dovozci, pro které byly stanoveny referenční hodnoty, mohou formou prohlášení oznámit další předpokládaná množství postupem stanoveným v odstavci 2.
5. Komise přidělí každému výrobci a dovozci kvóty pro uvedení částečně fluorovaných uhlovodíků na trh v každém roce počínaje rokem 2015, k čemuž použije mechanismus přidělování stanovený v příloze VI.
Kvóty se přidělují pouze výrobcům nebo dovozcům, kteří jsou usazeni v Unii nebo kteří zmocnili výhradního zástupce usazeného v Unii pro účely dodržování požadavků tohoto nařízení. Uvedený výhradní zástupce může být tentýž, který byl zmocněn podle článku 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (22).
Výhradní zástupce musí plnit všechny povinnosti výrobců a dovozců podle tohoto nařízení.
Článek 17
Rejstřík
1. Komise do 1. ledna 2015 zřídí elektronický rejstřík kvót pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh (dále jen „rejstřík“) a zajistí jeho provoz.
Registrace v rejstříku je povinná pro:
a)
výrobce a dovozce, kterým byla přidělena kvóta částečně fluorovaných uhlovodíků pro uvedení na trh podle čl. 16 odst. 5;
b)
podniky, kterým je převedena kvóta podle článku 18;
c)
výrobce a dovozce oznamující svůj záměr předložit prohlášení podle čl. 16 odst. 2;
d)
výrobce a dovozce dodávající nebo podniky přijímající částečně fluorované uhlovodíky pro účely uvedené v čl. 15 odst. 2 druhém pododstavci písm. a) až f);
e)
dovozce zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním tohoto zařízení podle článku 14.
Registrace probíhá na základě žádosti předložené Komisi v souladu s postupy stanovenými Komisí.
2. Komise může v nezbytném rozsahu prostřednictvím prováděcích aktů zajistit bezproblémové fungování rejstříku. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
3. Komise zajistí, aby zaregistrovaní výrobci a dovozci byli prostřednictvím tohoto rejstříku informováni o přidělené kvótě a o všech jejích změnách během období přidělování.
4. Příslušné orgány členských států, včetně celních orgánů, mají do rejstříku přístup pro informační účely.
Článek 18
Převod kvót a povolení využívat kvóty pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků v dovezeném zařízení na trh
1. Výrobce nebo dovozce, pro nějž byla stanovena referenční hodnota podle čl. 16 odst. 1 nebo 3 a kterému byla přidělena kvóta podle čl. 16 odst. 5, smí tuto kvótu na všechna nebo libovolná množství převést v rejstříku podle čl. 17 odst. 1 jinému výrobci nebo dovozci v Unii nebo jinému výrobci nebo dovozci, kterého v Unii zastupuje výhradní zástupce uvedený v čl. 16 odst. 5 druhém a třetím pododstavci.
2. Výrobce nebo dovozce, který získal kvótu podle čl. 16 odst. 1 a 3 nebo jemuž byla kvóta převedena podle odstavce 1 tohoto článku, může oprávnit jiný podnik, aby jeho kvótu použil pro účely článku 14.
Výrobce nebo dovozce, který získal kvótu výhradně na základě prohlášení podle čl. 16 odst. 2, může oprávnit jiný podnik, aby použil jeho kvótu pro účely článku 14 pouze tehdy, dodá-li opravňující výrobce nebo dovozce fyzicky odpovídající množství částečně fluorovaných uhlovodíků.
Pro účely článků 15 a 16 a čl. 19 odst. 1 a 6 se předpokládá, že příslušná množství částečně fluorovaných uhlovodíků jsou uvedena na trh opravňujícím výrobcem nebo dovozcem v okamžiku oprávnění. Komise může požádat opravňujícího výrobce nebo dovozce o předložení důkazu o aktivní činnosti, pokud jde o dodávky částečně fluorovaných uhlovodíků.
KAPITOLA V
PODÁVÁNÍ ZPRÁV
Článek 19
Podávání zpráv o výrobě, dovozu, vývozu, používání vstupních surovin a zneškodňování látek uvedených v přílohách I a II
1. Každý výrobce, dovozce a vývozce, který během předchozího kalendářního roku vyrobil, dovezl nebo vyvezl nejméně jednu metrickou tunu nebo 100 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok. Tento odstavec se použije rovněž na podniky získávající kvótu podle čl. 18 odst. 1.
2. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku zneškodnil nejméně jednu metrickou tunu nebo 1 000 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
3. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku použil jako vstupní surovinu nejméně 1 000 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
4. Každý podnik, který během předchozího kalendářního roku uvedl na trh nejméně 500 tun ekvivalentu CO2 fluorovaných skleníkových plynů a plynů uvedených v příloze II obsažených ve výrobcích či v zařízení, oznámí do 31. března 2015 a následně každý rok Komisi údaje uvedené v příloze VII ke každé z těchto látek za daný kalendářní rok.
5. Každý dovozce zařízení uvádějící na trh předem naplněná zařízení, pokud částečně fluorované uhlovodíky obsažené v těchto zařízeních nebyly uvedeny na trh Unie před naplněním zařízení, předloží Komisi ověřovací dokument vydaný podle čl. 14 odst. 2.
6. Každý podnik, který je povinen podle odstavce 1 oznámit uvedení nejméně 10 000 tun ekvivalentu CO2 částečně fluorovaných uhlovodíků na trh během předchozího kalendářního roku, musí do 30. června 2015 a následně každý rok navíc zajistit, aby přesnost údajů ověřil nezávislý auditor. Auditor musí být:
a)
akreditován podle směrnice 2003/87/ES; nebo
b)
akreditován pro ověřování finančních výkazů podle právních předpisů dotyčného členského státu.
Podnik ověřovací zprávu uchovává nejméně po dobu pěti let. Ověřovací zpráva musí být na vyžádání zpřístupněna příslušnému orgánu dotyčného členského státu a Komisi.
7. Komise může prostřednictvím prováděcích aktů stanovit formát a způsoby předkládání zpráv uvedených v tomto článku.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle článku 24.
8. Komise přijme příslušná opatření k ochraně důvěrnosti informací předložených podle tohoto článku.
Článek 20
Shromažďování údajů o emisích
Členské státy zavedou pro příslušné oblasti uvedené v tomto nařízení systémy podávání zpráv s cílem získávat v možné míře údaje o emisích.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 21
Přezkum
1. Komise je zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 22, kterými aktualizuje přílohy I, II a IV na základě nových hodnotících zpráv panelu přijatých Mezivládním panelem pro změnu klimatu nebo nových zpráv panelu pro vědecká hodnocení zřízeného Montrealským protokolem, týkajících se potenciálu globálního oteplování látek uvedených na seznamu.
2. Komise sleduje uplatňování a účinky tohoto nařízení na základě informací o uvádění plynů uvedených v přílohách I a II na trh, které jí jsou oznamovány podle článku 19, a o emisích fluorovaných skleníkových plynů zpřístupněných podle článku 20 a na základě veškerých příslušných informací získaných od členských států.
Komise zveřejní do 31. prosince 2020 zprávu o dostupnosti částečně fluorovaných uhlovodíků na trhu Unie.
Do 31. prosince 2022 zveřejní komplexní zprávu o účincích tohoto nařízení obsahující zejména:
a)
prognózy další poptávky po částečně fluorovaných uhlovodících do roku 2030 a v dalších letech;
b)
posouzení potřeby dalších opatření Unie a členských států s ohledem na stávající a nové mezinárodní závazky, které se týkají snižování emisí fluorovaných skleníkových plynů;
c)
přehledu evropských a mezinárodních norem, vnitrostátních bezpečnostních předpisů a stavebních předpisů členských států, které se týkají přechodu na alternativní chladiva;
d)
přezkumu dostupnosti technicky proveditelných a nákladově efektivních alternativ k výrobkům a zařízením obsahujícím fluorované skleníkové plyny pro výrobky a zařízení, které nejsou uvedeny v příloze III, a to s ohledem na energetickou účinnost.
3. Do 1. července 2017 zveřejní Komise zprávu posuzující zákaz podle bodu 13 přílohy III, v níž zváží zejména dostupnost nákladově efektivních, technicky proveditelných, energeticky účinných a spolehlivých alternativ ke sdruženým centrálním chladicím systémům uvedeným v daném ustanovení. S ohledem na tuto zprávu Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu bodu 13 přílohy III.
4. Do 1. července 2020 zveřejní Komise zprávu posuzující, zda existují nákladově efektivní, technicky proveditelné, energeticky účinné a spolehlivé alternativy, které umožňují nahrazení fluorovaných skleníkových plynů v nových druhotných spínacích zařízeních středního napětí a nových malých dělených klimatizačních systémech s jednou vnitřní jednotkou, a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu seznamu uvedeného v příloze III.
5. Do 1. července 2017 zveřejní Komise zprávu posuzující způsob přidělování kvót, včetně dopadu přidělování kvót zdarma, náklady na provádění tohoto nařízení v členských státech a případně možnou mezinárodní dohodu o částečně fluorovaných uhlovodících. S ohledem na tuto zprávu Komise případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh za účelem:
a)
změny způsobu přidělování kvót;
b)
stanovení vhodného způsobu rozdělování jakýchkoli případných příjmů.
6. Do 1. ledna 2017 zveřejní Komise zprávu o přezkumu právních předpisů Unie týkajících se školení fyzických osob, pokud jde o bezpečné nakládání s alternativními chladivy, která mají nahradit nebo omezit používání fluorovaných skleníkových plynů, a případně předloží Evropskému parlamentu a Radě legislativní návrh na změnu příslušných právních předpisů Unie.
Článek 22
Výkon přenesené pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 je svěřena Komisi na dobu pěti let od 10. června 2014. Komise předloží zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o další pětiletá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedená v čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 12 odst. 15 a čl. 21 odst. 1 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
Článek 23
Konzultační fórum
Při provádění tohoto nařízení zajistí Komise vyváženou účast zástupců členských států, zástupců občanské společnosti, včetně environmentálních organizací, zástupců výrobců, provozovatelů a certifikovaných osob. Za tímto účelem zřídí konzultační fórum, v rámci něhož by se tyto strany setkávaly a poskytovaly Komisi poradenství a odborné znalosti v souvislosti s prováděním tohoto nařízení, zejména pokud jde o dostupnost alternativ k fluorovaným skleníkovým plynům, včetně environmentálních, technických, ekonomických a bezpečnostních aspektů jejich používání. Jednací řád konzultačního fóra stanoví Komise a zveřejní jej.
Článek 24
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Pokud výbor nevydá žádné stanovisko, Komise návrh prováděcího aktu nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 25
Sankce
1. Členské státy stanoví pravidla pro ukládání sankcí za porušení tohoto nařízení a přijmou veškerá opatření nezbytná k zajištění jejich uplatňování. Stanovené sankce musejí být účinné, přiměřené a odrazující.
Členské státy tato ustanovení oznámí Komisi do 1. ledna 2017 a neprodleně jí oznámí veškeré následné změny, které se jich týkají.
2. Podnikům, které překročily své kvóty pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh přidělené podle čl. 16 odst. 5 nebo převedené podle článku 18, lze poté, co bylo překročení zjištěno, kromě uložení sankcí uvedených v odstavci 1 tohoto článku rovněž přidělit pouze sníženou kvótu na období přidělování.
Snížené množství je vypočteno jako 200 % množství, o které byla kvóta překročena. Je-li snížené množství vyšší než množství, jež má být podle čl. 16 odst. 5 přiděleno jako kvóta na období přidělování poté, co bylo překročení zjištěno, není na dané období přidělování přidělena žádná kvóta a kvóta na následující období přidělování je obdobně snižována tak dlouho, dokud není odečteno celé množství.
Článek 26
Zrušení
Nařízení (ES) č. 842/2006 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2015, aniž je dotčeno dodržování požadavků uvedeného nařízení v souladu s harmonogramem v něm stanoveným.
Nařízení (ES) č. 1493/2007, (ES) č. 1494/2007, (ES) č. 1497/2007, (ES) č. 1516/2007, (ES) č. 303/2008, (ES) č. 304/2008, (ES) č. 305/2008, (ES) č. 306/2008, (ES) č. 307/2008 a (ES) č. 308/2008 však zůstávají v platnosti a nadále se používají, pokud a dokud nejsou zrušena prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktů Komise přijatých v souladu s tímto nařízením.
Odkazy na nařízení (ES) č. 842/2006 se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze VIII.
Článek 27
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 16. dubna 2014.
UREDBA (EU) št. 517/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 16. aprila 2014
o fluoriranih toplogrednih plinih in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 842/2006
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
po posvetovanju z Odborom regij,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
V četrtem ocenjevalnem poročilu Medvladnega odbora za podnebne spremembe (v nadaljnjem besedilu: IPCC) Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (v nadaljnjem besedilu: UNFCCC), katere pogodbenica je Unija (3), je navedeno, da bi morale razvite države na podlagi obstoječih znanstvenih podatkov do leta 2050 za 80-95 % zmanjšati emisije toplogrednih plinov, pod nivoje, izmerjene leta 1990, da bi globalne podnebne spremembe omejili na zvišanje temperature za največ 2 °C in s tem preprečili neželene podnebne vplive.
(2)
Da bi dosegli ta cilj, je Komisija sprejela Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050, s katerim se je Svet seznanil v sklepih z dne 17. maja 2011, in ga je potrdil Evropski parlament v Resoluciji z dne 15. marca 2012. V tem načrtu je Komisija določila stroškovno učinkovit način za doseganje skupnega zmanjšanja emisij v Uniji do leta 2050. Ta načrt določa sektorske prispevke, ki so potrebni na šestih področjih. Emisije, ki niso emisije CO2, vključno s fluoriranimi toplogrednimi plini, vendar brez emisij, ki niso emisije CO2 iz kmetijstva, bi se morale do leta 2030 zmanjšati za 72-73 %, do leta 2050 pa za 70-78 % glede na ravni, izmerjene leta 1990. Emisije, ki niso emisije CO2, razen tistih iz kmetijstva, se morajo do leta 2030 zmanjšati za 60-61 % glede na referenčno leto 2005. Emisije fluoriranih toplogrednih plinov so bile leta 2005 ocenjene na 90 milijonov ton (Mt) ekvivalenta CO2. Zmanjšanje za 60 % pomeni, da bi bilo treba emisije do leta 2030 zmanjšati na približno 35 Mt ekvivalenta CO2. Glede na oceno emisij, ki na podlagi uporabe veljavne zakonodaje Unije v celoti za leto 2030 znaša 104 Mt ekvivalenta CO2, je treba emisije dodatno zmanjšati za približno 70 Mt ekvivalenta CO2.
(3)
V sklepnih ugotovitvah poročila Komisije z dne 26. septembra 2011 o uporabi, učinkih in ustreznosti Uredbe (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je navedeno, da lahko obstoječi ukrepi zadrževanja zmanjšajo emisije fluoriranih toplogrednih plinov, če se uporabljajo v celoti. Te ukrepe bi zato bilo treba ohraniti in pojasniti na podlagi izkušenj, pridobljenih pri njihovem izvajanju. Nekatere ukrepe bi bilo treba razširiti tudi na druge naprave, ki vsebujejo znatne količine fluoriranih toplogrednih plinov, kot so tovornjaki hladilniki in hladilni priklopniki. Obveznost glede vzpostavitve in vodenja evidenc opreme, ki vsebuje takšne pline, bi morala zajemati tudi električne stikalne mehanizme. Ukrepi zadrževanja, ko izdelki in oprema, ki vsebujejo fluorirane toplogredne pline, odsluži svojemu namenu, so zelo pomembni, zato bi države članice morale upoštevati pomen shem odgovornosti proizvajalca in spodbujati njihovo oblikovanje na podlagi najboljših praks.
(4)
V sklepnih ugotovitvah poročila je navedeno tudi, da bi bilo mogoče storiti več za zmanjšanje emisij fluoriranih toplogrednih plinov v Uniji, zlasti s preprečevanjem uporabe takih plinov, za katere so na voljo varne in energijsko učinkovite alternativne tehnologije, ki imajo manjši vpliv na podnebje ali pa nanj sploh ne vplivajo. Zmanjšanje emisij, izmerjenih leta 2010, za dve tretjini do leta 2030 je stroškovno učinkovito, ker so v veliko sektorjih na voljo dokazane in preskušene alternative.
(5)
Evropski parlament je v Resoluciji z dne 14. septembra 2011 o celovitem pristopu k podnebju škodljivim antropogenim emisijam, ki niso emisije CO2, pozdravil zavezo Unije k podpori ukrepom v zvezi s fluoriranimi ogljikovodiki v okviru Montrealskega protokola o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (v nadaljnjem besedilu: Montrealski protokol) kot odličen primer netržnega pristopa za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. V tej resoluciji je pozval tudi k iskanju načinov za spodbujanje takojšnjega postopnega zmanjševanja količin fluoriranih ogljikovodikov na mednarodni ravni v okviru Montrealskega protokola.
(6)
Za spodbujanje uporabe tehnologij, ki imajo manjši vpliv na podnebje ali pa nanj sploh ne vplivajo, bi moralo usposabljanje fizičnih oseb, ki izvajajo dejavnosti, pri katerih se uporabljajo fluorirani toplogredni plini, vključevati informacije o tehnologijah, s katerimi se nadomestijo fluorirani toplogredni plini in zmanjša njihova uporaba. Ker so nekatere alternative fluoriranim toplogrednim plinom, ki se uporabljajo v izdelkih in opremi, z namenom nadomestitve fluoriranih toplogrednih plinov in zmanjšanja njihove uporabe, strupena, vnetljiva ali pod visokim pritiskom, bi morala Komisija preučiti veljavno zakonodajo Unije o usposabljanju fizičnih oseb za varno ravnanje z alternativami hladilnimi sredstvi ter po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti zakonodajni predlog za spremembo ustrezne zakonodaje Unije.
(7)
Oblikovati ali prilagoditi bi bilo treba programe izdajanja spričeval in usposabljanja, pri tem pa upoštevati programe, oblikovane v skladu z Uredbo (ES) št. 842/2006, in jih morda vključiti v sisteme poklicnega izobraževanja.
(8)
Za zagotovitev skladnosti z obveznostmi glede spremljanja in poročanja iz UNFCCC in Sklepom 4/CMP.7 Konference pogodbenic kot sestanka pogodbenic Kjotskega protokola k UNFCCC, ki ga je sprejela sedma Konferenca pogodbenic na srečanju UNFCCC v Durbanu 11. decembra 2011, bi bilo treba potenciale globalnega segrevanja izračunati kot potencial globalnega segrevanja, ki ga ima en kilogram plina v obdobju sto let, v primerjavi z enim kilogramom CO2. Če je mogoče, bi moral izračun temeljiti na četrtem ocenjevalnem poročilu, ki ga je sprejel IPCC.
(9)
Za spremljanje napredka, doseženega pri zmanjševanju emisij, in za oceno učinka te uredbe je ključno učinkovito spremljanje emisij fluoriranih toplogrednih plinov. Za kakovostno poročanje o emisijah so potrebni usklajeni visokokakovostni podatki o emisijah fluoriranih toplogrednih plinov. Države članice bi z oblikovanjem sistemov poročanja o emisijah fluoriranih toplogrednih plinov zagotovile skladnost z Uredbo (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5). Te sisteme poročanja o emisijah bi bilo mogoče znatno izboljšati s podatki o uhajanju fluoriranih toplogrednih plinov iz opreme, ki bi jih podjetja zbirala v skladu s to uredbo. S tem bi bilo mogoče preveriti skladnost podatkov, na podlagi katerih so bile izračunane emisije, in izboljšati izračune približkov ter tako bolje oceniti količino emisij fluoriranih toplogrednih plinov v nacionalnih evidencah toplogrednih plinov.
(10)
Ker so na voljo ustrezne alternative, bi bilo treba sedanjo prepoved uporabe žveplovega heksafluorida pri ulivanju magnezija in recikliranju zlitin pri ulivanju magnezija razširiti na obrate, ki na leto porabijo manj kot 850 kg žveplovega heksafluorida. Prav tako bi bilo treba po ustreznem prehodnem obdobju prepovedati uporabo hladilnih sredstev z zelo visokim potencialom globalnega segrevanja 2 500 ali več pri servisiranju ali vzdrževanju opreme za hlajenje, pri kateri količina hladilnega plina znaša 40 ton ekvivalenta CO2 ali več.
(11)
Kadar so na voljo ustrezne alternative za uporabo posebnih fluoriranih toplogrednih plinov, bi bilo treba prepovedati dajanje na trg nove opreme za hlajenje, klimatizacijo in protipožarne opreme, ki vsebujejo ali za svoje delovanje potrebujejo te snovi. Kadar alternative niso na voljo ali jih zaradi tehničnih ali varnostnih razlogov ni mogoče uporabiti ali pa bi uporaba takšnih alternativ povzročila nastanek nesorazmernih stroškov, lahko Komisija začasno izjemoma odobri dajanje na trg takšnih izdelkov in opreme. Komisija bi morala ob upoštevanju tehničnega razvoja v prihodnosti dodatno preučiti prepovedi dajanja na trg nove opreme za srednjenapetostne sekundarne stikalne mehanizme in novih malih enojnih klimatskih naprav.
(12)
Opremo, ki vsebuje fluorirane toplogredne pline, bi moralo biti dovoljeno dati na trg, če so skupne emisije toplogrednih plinov te opreme ob upoštevanju realističnih stopenj uhajanja in zajemanja med njenim življenjskim ciklom nižje od tistih, ki bi jih povzročila enakovredna oprema brez fluoriranih toplogrednih plinov, katere največja dovoljena poraba energije je določena v zadevnih izvedbenih ukrepih, sprejetih na podlagi Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6). Z rednimi in pravočasnimi pregledi navedenih izvedbenih ukrepov v skladu z navedeno direktivo bi pripomogli k temu, da bi bili ti izvedbeni ukrepi tudi v prihodnje učinkoviti in ustrezni.
(13)
Postopno zmanjševanje količine fluoriranih ogljikovodikov, ki se daje na trg, se šteje za najbolj uspešen in stroškovno učinkovit način dolgoročnega zmanjšanja emisij teh snovi.
(14)
Komisija bi morala za postopno zmanjševanje količine fluoriranih ogljikovodikov, ki se dajo na trg Unije, posameznim proizvajalcem in uvoznikom dodeliti kvote za dajanje fluoriranih ogljikovodikov na trg, da ne bi bila presežena skupna količinska omejitev dajanja fluoriranih ogljikovodikov na trg. Zaradi celovitosti postopnega zmanjševanja količin fluoriranih ogljikovodikov, ki se dajo na trg, bi bilo treba fluorirane ogljikovodike, s katerimi je napolnjena oprema, upoštevati v sistemu kvot Unije. Če fluorirani ogljikovodiki, ki jih vsebuje oprema, v času, ko je bila oprema napolnjena z njimi, še niso bili dani na trg, bi bilo treba zahtevati izjavo o skladnosti, ki dokazuje, da so bili ti fluorirani ogljikovodiki upoštevani v sistemu kvot Unije.
(15)
Izračun referenčnih vrednosti in dodeljevanje kvot posameznim proizvajalcem in uvoznikom bi moralo temeljiti na količinah fluoriranih ogljikovodikov, katera so ta podjetja prijavila, da so bila dana na trg v referenčnem obdobju od leta 2009 do leta 2012. Da mala podjetja ne bi bila izključena, bi bilo treba enajst odstotkov skupne količinske omejitve rezervirati za uvoznike in proizvajalce, ki v referenčnem obdobju niso dali na trg 1 tone ali več fluoriranih toplogrednih plinov.
(16)
Komisija bi morala z rednim ponovnim izračunavanjem referenčnih vrednosti in kvot zagotoviti, da bi lahko podjetja še naprej opravljala svoje dejavnosti na podlagi povprečnih količin, ki so jih dali na trg v preteklih letih.
(17)
Pri proizvodnji nekaterih fluoriranih plinov so mogoče znatne emisije drugih flouriranih toplogrednih plinov, ki nastanejo kot stranski produkti. Kot pogoj za dajanje fluoriranih toplogrednih plinov na trg bi bilo treba določiti, da se te emisije stranskih produktov uničijo ali zajamejo za naknadno uporabo.
(18)
Komisija bi morala zagotoviti vzpostavitev osrednje elektronske evidence za upravljanje kvot, za dajanje fluoriranih ogljikovodikov na trg in za poročanje, vključno s poročanjem o na trg dani opremi, zlasti opremi, ki je bila predhodno napolnjena s fluoriranimi ogljikovodiki, ki niso bili dani na trg pred napolnitvijo, kar zahteva preverjanje prek izjave o skladnosti in naknadno preverjanje tretje strani, da so količine fluoriranih ogljikovodikov vštete v sistem kvot Unije.
(19)
Da bi se ohranila prožnost trga osnovnih fluoriranih ogljikovodikov, bi bilo treba omogočiti prenos kvot dodeljenih na podlagi referenčne vrednosti na drugega proizvajalca ali uvoznika v Unijo ali na drugega proizvajalca ali uvoznika, ki ga v Uniji zastopa edini zastopnik.
(20)
Da bi omogočili spremljanje učinkovitosti te uredbe, bi bilo treba sedanje področje uporabe obveznosti poročanja razširiti tudi na druge fluorirane snovi, ki imajo znaten potencial globalnega segrevanja ali bodo verjetno nadomestile fluorirane toplogredne pline iz Priloge I. Iz istega razloga bi bilo treba priglasiti tudi uničenje in uvoz v Unijo fluoriranih toplogrednih plinov, kadar jih vsebujejo izdelki in oprema. Določiti bi bilo treba pragove de minimis, da bi preprečili nesorazmerno upravno breme, zlasti za mala in srednje velika podjetja ter mikropodjetja.
(21)
Komisija bi morala stalno spremljati učinke zmanjševanja količin fluoriranih ogljikovodikov, danih na trg, vključno z njenimi učinki na dobavo za opremo, pri kateri bi pri uporabi fluoriranih ogljikovodikov nastalo manj emisij med življenjskim ciklom kot pri uporabi alternativne tehnologije. Komisija bi morala do konca leta 2020 objaviti poročilo o razpoložljivosti fluoriranih ogljikovodikov na trgu Unije. Komisija bi morala do konca leta 2022 izvesti obsežen pregled, ki bi omogočil, da bi ob upoštevanju izvajanja te uredbe ter napredka in mednarodnih zavez pravočasno prilagodili določbe te uredbe ter po potrebi predlagali dodatne ukrepe za zmanjševanje emisij.
(22)
Da bi zagotovili enotne pogoje za izvajanje te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (7).
(23)
Za spremembo nekaterih nebistvenih delov te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastilo, da v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) sprejme akte. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.
(24)
Ker je ta uredba sprejeta na podlagi člena 192(1) PDEU, lahko države članice ohranijo ali uvedejo strožje zaščitne ukrepe, ki so skladni s PDEU. Države članice morajo v skladu s členom 193 PDEU o vseh takšnih ukrepih uradno obvestiti Komisijo.
(25)
Ta uredba spreminja in dopolnjuje predmet urejanja iz Uredbe (ES) št. 842/2006, ki bi jo bilo zato treba razveljaviti. Da bi zagotovili čim bolj nemoten prehod s stare na novo ureditev, pa je ustrezno določiti, da uredbe Komisije (ES) št. 1493/2007 (8), (ES) št. 1494/2007 (9), (ES) št. 1497/2007 (10), (ES) št. 1516/2007 (11), (ES) št. 303/2008 (12), (ES) št. 304/2008 (13), (ES) št. 305/2008 (14), (ES) št. 306/2008 (15), (ES) št. 307/2008 (16) in (ES) št. 308/2008 (17) ostanejo v veljavi in se uporabljajo še naprej do njihove morebitne razveljavitve z delegiranim ali izvedbenim aktom, ki jih Komisija sprejme v skladu s to uredbo.
(26)
Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi čezmejne narave okoljskih problemov ter učinkov te uredbe na trgovino v Uniji in zunanjo trgovino lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Predmet urejanja
Cilj te uredbe je varovanje okolja z zmanjšanjem emisij fluoriranih toplogrednih plinov. Uredba v skladu s tem:
(a)
določa pravila za zadrževanje, uporabo, zajemanje in uničenje fluoriranih toplogrednih plinov in sorodne spremljevalne ukrepe;
(b)
določa pogoje glede dajanja na trg posebnih izdelkov in opreme, ki vsebujejo ali za svoje delovanje potrebujejo fluorirane toplogredne pline;
(c)
določa pogoje glede posebne uporabe fluoriranih toplogrednih plinov; in
(d)
določa količinske omejitve za dajanje fluoriranih ogljikovodikov na trg.
Člen 2
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
1.
„fluorirani toplogredni plini“ pomeni fluorirane ogljikovodike, perfluorirane ogljikovodike, žveplov heksafluorid in druge toplogredne pline, ki vsebujejo fluor, navedene v Prilogi I, ali zmesi, ki vsebujejo katero koli od teh snovi;
2.
„fluorirani ogljikovodiki“ ali „HFC“ pomeni snovi, navedene v oddelku 1 Priloge I, ali zmesi, ki vsebujejo katero koli od teh snovi;
3.
„perfluorirani ogljikovodiki“ ali „PFC“ pomeni snovi, navedene v oddelku 2 Priloge I, ali zmesi, ki vsebujejo katero koli od teh snovi;
4.
„žveplov heksafluorid“ ali „SF6“ pomeni snov, navedeno v oddelku 3 Priloge I, ali zmesi, ki vsebujejo to snov;
5.
„zmes“ pomeni tekočino, sestavljeno iz dveh ali več snovi, od katerih je najmanj ena snov, ki je navedena v Prilogi I ali v Prilogi II;
6.
„potencial globalnega segrevanja“ pomeni potencial toplogrednega plina za segrevanje podnebja v primerjavi s potencialom ogljikovega dioksida (CO2) za segrevanje podnebja, izračuna pa se kot potencial enega kilograma toplogrednega plina za segrevanje v 100 letih v primerjavi z enim kilogramom CO2, kot je določeno v prilogah I, II in IV, v primeru zmesi pa se izračuna v skladu s Prilogo IV;
7.
„tona(-e) ekvivalenta CO2“ pomeni količino toplogrednih plinov, izraženo kot produkt mase toplogrednih plinov v metričnih tonah in njihovega potenciala globalnega segrevanja;
8.
„upravljavec“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki ima dejanski nadzor nad tehničnim delovanjem izdelkov in opreme, ki jih zajema ta uredba; država članica lahko v natančno opredeljenih in specifičnih primerih lastniku naloži obveznosti upravljavca;
9.
„uporaba“ pomeni uporabo fluoriranih toplogrednih plinov pri proizvodnji, vzdrževanju ali servisiranju izdelkov in opreme, vključno z njihovim ponovnim polnjenjem, ali pri drugih procesih iz te uredbe;
10.
„dajanje na trg“ pomeni plačljivo ali brezplačno prvo dobavo ali dajanje na voljo v Uniji tretjim osebam, v primeru proizvajalcev pa uporabo za svoje potrebe, in vključuje carinsko sprostitev v prosti promet v Uniji;
11.
„hermetično zaprta oprema“ pomeni opremo, v kateri so vsi sestavni deli, ki vsebujejo fluoriran toplogredni plin, neprepustni zaradi uporabe varjenja, spajkanja ali podobne metode trajnega spajanja, kar lahko vključuje zaprte ali zaščitene točke dostopa za omogočanje ustreznega popravila ali odstranitve, in ki imajo testirano stopnjo uhajanja plina manj kakor 3 grame na leto pod tlakom najmanj četrtino maksimalno dovoljenega tlaka;
12.
„vsebnik“ pomeni izdelek, ki je namenjen predvsem prevozu ali skladiščenju fluoriranih toplogrednih plinov;
13.
„nepovratni vsebnik“ pomeni vsebnik, ki ga ni mogoče ponovno napolniti, ne da bi ga bilo treba prilagoditi za ta namen, ali ki je dan na trg kot vsebnik, ki ga ni mogoče vrniti za ponovno polnjenje;
14.
„zajemanje“ pomeni zbiranje in shranjevanje fluoriranih toplogrednih plinov iz izdelkov, vključno z vsebniki, in iz opreme med vzdrževanjem ali servisiranjem ali pred odlaganjem teh izdelkov ali opreme;
15.
„recikliranje“ pomeni ponovno uporabo zajetega fluoriranega toplogrednega plina po osnovnem procesu čiščenja;
16.
„predelava“ pomeni ponovno obdelavo zajetega fluoriranega toplogrednega plina, da bi glede na namen uporabe dobil enake lastnosti kot čista snov;
17.
„uničenje“ pomeni postopek, pri katerem se ves fluorirani toplogredni plin ali njegov večji del trajno spremeni ali razgradi v eno ali več obstojnih snovi, ki niso fluorirani toplogredni plini;
18.
„razgradnja“ pomeni dokončno zaustavitev in prenehanje delovanja ali uporabe izdelka ali dela opreme, ki vsebuje fluorirane toplogredne pline;
19.
„popravilo“ pomeni obnovo izdelkov ali opreme, ki vsebujejo ali za svoje delovanje potrebujejo fluorirane toplogredne pline ter vključujejo del, ki vsebuje ali je načrtovan za vsebovanje teh plinov, in so bodisi poškodovani bodisi iz njih uhajajo plini;
20.
„namestitev“ pomeni združitev dveh ali več delov opreme ali krogotokov, ki vsebujejo ali naj bi vsebovali fluorirane toplogredne pline, da se sistem sestavi na kraju, na katerem se bo upravljal, kar zajema spojitev s prenosniki plina iz sistema za sklenitev krogotoka, ne glede na to, da bo sistem treba polniti po montaži;
21.
„vzdrževanje ali servisiranje“ pomeni vse dejavnosti, razen zajemanja v skladu s členom 8 in preverjanja uhajanja v skladu s členom 4 in točko (b) člena 10(1) te uredbe, ki vključujejo poseg v krogotoke, ki vsebujejo ali naj bi vsebovali fluorirane toplogredne pline, zlasti oskrbo sistema s fluoriranimi toplogrednimi plini, odstranitev enega ali več delov krogotoka ali opreme, ponovno sestavo dveh ali več delov krogotoka ali opreme in popravilo uhajanj;
22.
„čiste snovi“ pomenijo snovi, ki še niso bile uporabljene;
23.
„nepremično“ pomeni, da se nekaj med delovanjem običajno ne premika; ta opredelitev vključuje premične sobne klimatske naprave;
24.
„premično“ pomeni, da se nekaj med delovanjem običajno premika;
25.
„enokomponentna pena“ pomeni sestavo pene v enem vsebniku za aerosolni razpršilec v nereagiranem ali delno reagiranem tekočem stanju, ki se pri izhodu iz razpršilca razširi in strdi;
26.
„tovornjak hladilnik“ pomeni motorno vozilo z maso nad 3,5 tone, ki je zasnovano in izdelano zlasti za prevoz blaga ter je opremljeno s hladilno enoto;
27.
„hladilni priklopnik“ pomeni vozilo, ki je zasnovano in izdelano za vleko s tovornjakom ali traktorjem, zlasti za prevoz blaga, ter je opremljeno s hladilno enoto.
28.
„tehnični aerosol“ pomeni aerosolni razpršilec, ki se uporablja pri vzdrževanju, popravilu, čiščenju, preskušanju, dezinfekciji, proizvodnji izdelkov in opreme ter za druge namene;
29.
„sistem za odkrivanje uhajanja“ pomeni umerjeno mehansko, električno ali elektronsko napravo za odkrivanje uhajanja fluoriranih toplogrednih plinov, ki ob zaznavi uhajanja opozori upravljavca;
30.
„podjetje“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki:
(a)
proizvaja, uporablja, zajema, zbira, reciklira, predeluje ali uničuje fluorirane toplogredne pline;
(b)
uvaža ali izvaža bodisi fluorirane toplogredne pline bodisi izdelke in opremo, ki vsebujejo takšne pline;
(c)
daje na trg fluorirane toplogredne pline ali izdelke in opremo, ki vsebujejo ali za svoje delovanje potrebujejo take pline;
(d)
namešča, servisira, vzdržuje, popravlja, preverja uhajanja ali razgrajuje opremo, ki vsebuje ali za svoje delovanje potrebuje fluorirane toplogredne pline;
(e)
je upravljavec opreme, ki vsebuje ali za svoje delovanje potrebuje fluorirane toplogredne pline;
(f)
proizvaja, uvaža, izvaža, daje na trg ali uničuje pline iz Priloge II;
(g)
daje na trg izdelke ali opremo, ki vsebuje pline iz Priloge II;
31.
„surovina“ pomeni vsak fluoriran toplogredni plin ali snov, navedeno v Prilogi II, ki se kemično preobrazi v procesu, v katerem je njena prvotna sestava povsem spremenjena, in katere emisije so zanemarljive;
32.
„komercialna uporaba“ pomeni shranjevanje, razkazovanje ali distribucijo izdelkov, namenjenih prodaji končnim uporabnikom, pri storitvah prodaje na drobno in živilskega sektorja;
33.
„oprema za zaščito pred požarom“ pomeni opremo in sisteme, ki se uporabljajo za zaščito pred požarom in gašenje požarov ter vključujejo gasilne aparate;
34.
„motorji z organskim Rankinovim ciklom“ pomenijo motorje, ki vsebujejo utekočinljive fluorirane toplogredne pline in ki pretvarjajo toploto iz vira toplote v energijo in s tem ustvarjajo električno ali mehansko energijo;
35.
„vojaška oprema“ pomeni orožje, strelivo in vojaški material, ki je posebej namenjen za vojaško uporabo in je potreben za varovanje bistvenih interesov držav članic;
36.
„električni stikalni mehanizem“ pomeni stikalne naprave in njihove kombinacije z ustrezno nadzorno, merilno, zaščitno in regulirno opremo ter skupine takih naprav in opreme skupaj z medsebojnimi povezavami, dodatno opremo, ohišjem in ogrodjem, katerih namen je uporaba pri proizvodnji, prenosu, distribuciji in pretvorbi električne energije;
37.
„centralizirani hladilni sistemi multipack“ pomeni sisteme, v katerih vzporedno delujeta dva ali več kompresorjev, ki so povezani z enim ali več skupnih kondenzatorjev in z več hladilnimi napravami, npr. s hladilnimi in strežnimi vitrinami, zamrzovalniki ali hlajenimi skladišči;
38.
„primarni hladilni krogotok v kaskadnih sistemih“ pomeni primarni krogotok v indirektnih sistemih srednje temperature, v katerih je kombinacija dveh ali več ločenih hladilnih krogotokov povezana v niz, tako da za srednje temperature primarni tokokrog absorbira toplota kondenzatorja iz sekundarnega tokokroga.
39.
„enojne klimatske naprave“ pomeni sistem sobnih klimatskih naprav s po eno zunanjo in eno notranjo enoto (single split), ki sta povezani s hladilnimi cevmi in jih je treba namestiti na kraju uporabe.
POGLAVJE II
Zadrževanje
Člen 3
Preprečevanje emisij fluoriranih toplogrednih plinov
1. Namerni izpust fluoriranih toplogrednih plinov v ozračje je prepovedan, kadar s tehničnega vidika ni nujen za predvideno uporabo.
2. Upravljavci opreme, ki vsebuje toplogredne pline, sprejmejo previdnostne ukrepe za preprečevanje nenamernih izpustov (v nadaljnjem besedilu: uhajanje) teh plinov. Sprejmejo vse tehnično in gospodarsko izvedljive ukrepe za čim manjše uhajanje fluoriranih toplogrednih plinov.
3. Kadar je ugotovljeno uhajanje fluoriranih toplogrednih plinov, upravljavci brez nepotrebnega odlašanja zagotovijo popravilo opreme.
Kadar se za opremo preverja uhajanja v skladu s členom 4(1) in je uhajanje iz opreme popravljeno, upravljavci zagotovijo, da opremo v enem mesecu po popravilu pregleda fizična oseba s spričevalom in preveri, ali je bilo popravilo uspešno.
4. Fizične osebe, ki izvajajo naloge iz točk (a) do (c) člena 10(1), imajo spričevala v skladu s členom 10(4) in (7) in sprejmejo previdnostne ukrepe za preprečevanje uhajanja fluoriranih toplogrednih plinov.
Podjetja, ki nameščajo, servisirajo, vzdržujejo, popravljajo ali razgrajujejo opremo iz točk (a) do (d) člena 4(2) imajo spričevala v skladu s členom 10(6) in (7) in sprejmejo previdnostne ukrepe za preprečevanje uhajanja fluoriranih toplogrednih plinov.
Člen 4
Preverjanje uhajanj
1. Upravljavci opreme, v kateri količina fluoriranih toplogrednih plinov, ki niso vsebovani v penah, znaša 5 ton ekvivalenta CO2 ali več, zagotovijo, da se na opremi izvede preverjanje uhajanja.
Na hermetično zaprti opremi, pri kateri je količina fluoriranih toplogrednih plinov manjša od 10 ton ekvivalenta CO2 se preverjanja uhajanj iz tega člena ne izvajajo, če je oprema označena kot hermetično zaprta.
Na električnem stikalnem mehanizmu, se preverjanja uhajanja iz tega člena ne izvajajo, če izpolnjuje enega od naslednjih pogojev:
(a)
testirana stopnja uhajanja, kot je navedena v tehničnih specifikacijah proizvajalca in ustrezno označena na izdelku, je manjša od 0,1 % na leto;
(b)
opremljen je z napravo za nadzor pritiska ali gostote ali
(c)
vsebuje manj kot 6 kg fluoriranih toplogrednih plinov.
2. Odstavek 1 se uporablja za upravljavce naslednje opreme, ki vsebuje fluorirane toplogredne pline:
(a)
nepremične opreme za hlajenje;
(b)
nepremične opreme za klimatizacijo;
(c)
nepremičnih toplotnih črpalk;
(d)
nepremične protipožarne opreme;
(e)
hladilnih enot tovornjakov hladilnikov in hladilnikov priklopnikov;
(f)
električnih stikalnih mehanizmov;
(g)
motorjev z organskim Rankinovim ciklom.
Preverjanja uhajanja na opremi iz točk (a) do (e) prvega pododstavka izvedejo fizične osebe s spričevalom v skladu s pravili iz člena 10.
Z odstopanjem od prvega pododstavka odstavka 1 se uhajanje do 31. decembra 2016 ne preverja na opremi, ki vsebuje manj kot 3 kg fluoriranih toplogrednih plinov, ali na hermetično zaprti opremi, ki je ustrezno označena in vsebuje manj kot 6 kg fluoriranih toplogrednih plinov.
3. Pogostost preverjanj uhajanj v skladu z odstavkom 1 se izvede:
(a)
pri opremi, v kateri količina fluoriranih toplogrednih plinov znaša 5 ton ekvivalenta CO2 ali več, vendar manj kot 50 ton ekvivalenta CO2, najmanj vsakih 12 mesecev ali, če je nameščen sistem za odkrivanje uhajanj, najmanj vsakih 24 mesecev;
(b)
pri opremi, v kateri količina fluoriranih toplogrednih plinov znaša 50 ton ekvivalenta CO2 ali več, vendar manj kot 500 ton ekvivalenta CO2, najmanj vsakih šest mesecev ali, če je nameščen sistem za odkrivanje uhajanj, najmanj vsakih 12 mesecev;
(c)
pri opremi, v kateri količina fluoriranih toplogrednih plinov znaša 500 ton ekvivalenta CO2 ali več, najmanj vsake tri mesece ali, če je nameščen sistem za odkrivanje uhajanj, najmanj vsakih šest mesecev.
4. Šteje se, da so za protipožarno opremo, kakor je določena v točki (d) odstavka 2, obveznosti iz odstavka 1 izpolnjene, če sta izpolnjena naslednja pogoja:
(a)
obstoječa ureditev pregledov je skladna s standardi ISO 14520 ali EN 15004, in
(b)
preverjanja protipožarne opreme se izvedejo tako pogosto, kot se to zahteva na podlagi odstavka 3.
5. Komisija lahko z izvedbenimi akti, določi zahteve za preverjanje uhajanja, ki se izvedejo v skladu z odstavkom 1 tega člena za vsako vrsto opreme iz navedenega odstavka, opredeli dele opreme, pri katerih je možnost uhajanja največja, in razveljavi akte, sprejete v skladu s členom 3(7) Uredbe (ES) št. 842/2006. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 24.
Člen 5
Sistemi za odkrivanje uhajanja
1. Upravljavci opreme, ki je navedena v točkah (a) do (d) člena 4(2) in v kateri količina fluoriranih toplogrednih plinov znaša 500 ton ekvivalenta CO2 ali več, zagotovijo, da ima oprema sistem za odkrivanje uhajanja, ki upravljavca ali podjetje za servisiranje opozori na kakršno koli uhajanje.
2. Upravljavci opreme, ki je navedena v točkah (f) in (g) člena 4(2) in v kateri količina fluoriranih toplogrednih plinov znaša 500 ton ekvivalenta CO2 ali več in je bila nameščena od 1. januarja 2017, zagotovijo, da ima oprema sistem za odkrivanje uhajanja, ki upravljavca ali podjetje za servisiranje opozori na uhajanje.
3. Upravljavci opreme iz točk (a) do (d) in (g) člena 4(2), za katere velja odstavek 1 ali 2 tega člena, zagotovijo, da se sistemi za odkrivanje uhajanja pregledajo najmanj enkrat vsakih 12 mesecev, da se zagotovi njihovo pravilno delovanje.
4. Upravljavci opreme iz točke (f) člena 4(2), za katere velja odstavek 2 tega člena, zagotovijo, da se sistemi za odkrivanje uhajanja pregledajo najmanj enkrat vsakih 6 let, da se zagotovi njihovo pravilno delovanje.
Člen 6
Vodenje evidenc
1. Upravljavci opreme, pri kateri je treba preveriti uhajanja v skladu s členom 4(1), za vsak kos takšne opreme vzpostavijo in vodijo evidenco, ki vsebuje naslednje informacije:
(a)
količino in vrsto uporabljenih fluoriranih toplogrednih plinov;
(b)
količino fluoriranih toplogrednih plinov, dodanih med namestitvijo, vzdrževanjem ali servisiranjem ali zaradi uhajanja;
(c)
ali so fluorirani toplogredni plini, ki so bili dodani med namestitvijo, reciklirani ali predelani ter naziv in naslov podjetja za recikliranje ali predelavo, po potrebi pa tudi številko spričevala;
(d)
količino zajetih fluoriranih toplogrednih plinov;
(e)
navedbo podjetja, ki je namestilo, servisiralo, vzdrževalo in po potrebi popravilo ali razgradilo opremo, po potrebi tudi številko njegovega spričevala;
(f)
datume in rezultate preverjanj, izvedenih v skladu s členom 4(1) do (3);
(g)
v primeru razgradnje opreme ukrepe za zajetje in odstranitev fluoriranih toplogrednih plinov.
2. Uporabljajo se naslednja pravila, razen če se evidence iz odstavka 1 hranijo v zbirki podatkov, ki so jo vzpostavili pristojni organi držav članic:
(a)
upravljavci iz odstavka 1 hranijo evidence iz navedenega odstavka vsaj pet let;
(b)
podjetja, ki opravljajo dejavnosti iz točke (e) odstavka 1 za upravljavce, hranijo kopije evidenc iz odstavka 1 vsaj pet let.
Evidence iz odstavka 1 so na zahtevo na voljo pristojnemu organu zadevne države članice ali Komisiji. V kolikor take evidence vsebujejo informacije o okolju, se uporablja Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta (18) ali Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (19), kot je ustrezno.
3. Podjetja, ki dobavljajo fluorirane toplogredne pline za namen člena 11(4) vzpostavijo evidence z ustreznimi informacijami o kupcih fluoriranih toplogrednih plinov, ki vključujejo naslednje podrobnosti:
(a)
številko spričevala kupcev in
(b)
količine kupljenih fluoriranih toplogrednih plinov.
Podjetja, ki dobavljajo fluorirane toplogredne pline hranijo evidence vsaj pet let.
Podjetja, ki dobavljajo fluorirane toplogredne pline, dajo na zahtevo te evidence na voljo pristojnemu organu zadevne države članice ali Komisiji. V kolikor evidence vsebujejo informacije o okolju, se uporablja Direktiva 2003/4/ES ali Uredba (ES) št. 1367/2006, kot je ustrezno.
4. Komisija lahko z izvedbenim aktom določi obliko evidenc iz odstavkov 1 in 3 tega člena ter opredeli način za njihovo vzpostavitev in vodenje. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz člena 24.
Člen 7
Emisije fluoriranih toplogrednih plinov, povezane s proizvodnjo
1. Proizvajalci fluoriranih spojin sprejmejo vse potrebne previdnostne ukrepe, da čim bolj omejijo emisije fluoriranih toplogrednih plinov med:
(a)
proizvodnjo;
(b)
prevozom in
(c)
skladiščenjem.
Ta člen se uporablja tudi v primeru, ko fluorirani toplogredni plini nastajajo kot stranski produkti.
2. Brez poseganja v člen 11(1) je dajanje fluoriranih toplogrednih plinov in plinov iz Priloge II na trg prepovedano, razen če, kadar je to ustrezno, proizvajalci ali uvozniki ob takem dajanju na trg dokažejo, da je bil trifluorometan, ki je nastal kot stranski produkt med proizvodnjo ali med proizvodnjo surovin za to proizvodnjo, uničen ali zajet za naknadno uporabo v skladu z najboljšimi razpoložljivimi tehnikami.
Ta zahteva se začne uporabljati 11. junija 2015.
Člen 8
Zajemanje
1. Upravljavci nepremične opreme ali hladilnih enot tovornjakov hladilnikov in hladilnih priklopnikov, ki vsebuje fluorirane toplogredne pline, ki niso vsebovani v penah, zagotovijo, da te pline zajemajo fizične osebe, ki imajo ustrezna spričevala iz člena 10, s čimer se zagotovi recikliranje, predelava ali uničenje teh plinov.
Ta obveznost se uporablja za upravljavce katere koli naslednje opreme:
(a)
hladilnih krogotokov nepremične opreme za hlajenje in klimatizacijo ter nepremične toplotne črpalke;
(b)
hladilnih krogotokov enot za hlajenje tovornjakov hladilnikov in hladilnih priklopnikov;
(c)
nepremične opreme, ki vsebuje topila na osnovi fluoriranih toplogrednih plinov;
(d)
nepremične opreme za zaščito pred požarom;
(e)
nepremičnih električnih stikalnih mehanizmov.
2. Podjetje, ki je vsebnik za fluorirane toplogredne pline uporabljalo neposredno pred njegovo odstranitvijo, poskrbi za zajem vsakršnih ostankov plinov, s čimer se zagotovi njihovo recikliranje, predelava ali uničenje.
3. Upravljavci izdelkov in opreme, ki niso navedeni v odstavku 1, vključno s premično opremo, ki vsebuje fluorirane toplogredne pline, poskrbijo, kolikor je to tehnično izvedljivo in ne povzroča nesorazmernih stroškov, da pline zajemajo ustrezno usposobljene fizične osebe, s čimer se zagotovi njihovo recikliranje, predelava ali uničenje, ali poskrbijo za njihovo uničenje brez predhodnega zajemanja.
Zajemanje fluoriranih toplogrednih plinov iz opreme za klimatizacijo cestnih vozil, ki ne spadajo v področje uporabe Direktive 2006/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta (20), izvedejo ustrezno usposobljene fizične osebe.
Za zajemanje fluoriranih toplogrednih plinov iz opreme za klimatizacijo motornih vozil, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2006/40/ES, se štejejo kot ustrezno usposobljene le fizične osebe, ki imajo vsaj potrdilo o usposabljanju v skladu s členom 10(2).
Člen 9
Sheme odgovornosti proizvajalca
Države članice brez poseganja v veljavno zakonodajo Unije spodbujajo oblikovanje shem odgovornosti proizvajalca za zajemanje fluoriranih toplogrednih plinov ter njihovo recikliranje, predelavo in uničenje.
Države članice Komisijo obveščajo o ukrepih, sprejetih na podlagi prvega odstavka.
Člen 10
Usposabljanje in spričevala
1. Države članice na podlagi minimalnih zahtev iz odstavka 5 vzpostavijo ali prilagodijo programe izdajanja spričeval, vključno s postopki ocenjevanja.Države članice zagotovijo možnost usposabljanja fizičnim osebam, ki izvajajo naslednje naloge:
(a)
nameščanje, servisiranje, vzdrževanje, popravilo ali razgradnjo opreme iz točk (a) do (f) člena 4(2);
(b)
preverjanje uhajanja za opremo iz točk (a) do (e) člena 4(2), kot je določeno v členu 4(1);
(c)
zajemanje fluoriranih toplogrednih plinov v skladu s členom 8(1).
2. Države članice zagotovijo, da so za fizične osebe, ki zajemajo fluorirane toplogredne pline iz opreme za klimatizacijo motornih vozil, ki spadajo v področje uporabe Direktive 2006/40/ES, na voljo programi usposabljanja na podlagi minimalnih zahtev iz odstavka 5.
3. Programi izdajanja spričeval in usposabljanje iz odstavkov 1 in 2 zajemajo:
(a)
veljavne predpise in tehnične standarde;
(b)
preprečevanje emisij;
(c)
zajemanje fluoriranih toplogrednih plinov;
(d)
varno ravnanje z opremo vrste in velikosti, ki sta zajeti v spričevalu;
(e)
informiranje o ustreznih tehnologijah za nadomeščanje ali zmanjševanje uporabe fluoriranih toplogrednih plinov in varno ravnanje z njimi.
4. Spričevala v skladu s programi izdajanja spričeval iz odstavka 1 se izdajo, pod pogojem, da je vlagatelj uspešno končal postopek ocenjevanja, ki je bil pripravljen v skladu z odstavki 1, 3 in 5.
5. Minimalne zahteve za programe izdajanja spričeval so določene v uredbah (ES) št. 303/2008 do (ES) št. 306/2008 in v odstavku 12. Minimalne zahteve za potrdila o usposabljanju so določene v Uredbi (ES) št. 307/2008 in v odstavku 12. V teh minimalnih zahtevah so za vsako vrsto opreme iz odstavkov 1 in 2 po potrebi opredeljena zahtevana praktična in teoretična znanja, pri čemer se razlikuje med različnimi dejavnosti, ki jih ta zajemajo, in pogoji za vzajemno priznavanje spričeval in potrdil o usposabljanju.
6. Države članice na podlagi minimalnih zahtev iz odstavka 5 vzpostavijo ali prilagodijo programe izdajanja spričeval za podjetja, ki za druge stranke nameščajo, servisirajo, vzdržujejo, popravljajo ali razgrajujejo opremo iz točk (a) do (d) člena 4(2).
7. Obstoječa spričevala in potrdila o usposabljanju, izdana v skladu z Uredbo (ES) št. 842/2006, še naprej veljajo v skladu s pogoji, pod katerimi so bila prvotno izdana.
8. Države članice zagotovijo, da imajo vse fizične osebe s spričevali izdanimi na podlagi programa izdajanja spričeval iz odstavkov 1 in 7 dostop do informacij glede:
(a)
tehnologijami iz točke (e) odstavka 3 in
(b)
veljavnimi predpisanimi zahtevami za delo z opremo, ki vsebuje alternativna hladilna sredstva fluoriranim toplogrednim plinom.
9. Države članice zagotovijo usposabljanje za fizične osebe, ki želijo osvežiti svoje znanje o temah iz odstavka 3.
10. Države članice do 1. januarja 2017 Komisijo uradno obvestijo o programih izdajanja spričeval in usposabljanja.
Države članice na podlagi tega člena priznavajo spričevala in potrdila o usposabljanju, izdana v drugi državi članici. Države članice ne omejujejo svobode opravljanja storitev ali svobode ustanavljanja na podlagi tega, ker je bilo spričevalo izdano v drugi državi članici.
11. Vsako podjetje, ki drugo podjetje pooblasti za naloge iz odstavka 1, sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi preveri, ali ima to podjetje potrebna spričevala za opravljanje zahtevanih nalog v skladu s tem členom.
12. Če se za namene uporabe tega člena izkaže, da je potreben bolj usklajen pristop pri usposabljanju in izdajanju spričeval, Komisija z izvedbenimi akti prilagodi in posodobi minimalne zahteve glede potrebnih spretnosti in znanj, glede podrobnosti izdajanja spričeval ali potrdil, glede pogojev za vzajemno priznavanje in za razveljavitev aktov, sprejetih v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 842/2006. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 24. Komisija pri izvajanju pooblastil, ki so ji podeljena s tem odstavkom, upošteva ustrezne obstoječe kvalifikacijske sheme ali sisteme izdajanja spričeval.
13. Komisija lahko z izvedbenimi akti določi obliko uradnega obvestila iz odstavka 10 tega člena in lahko razveljavi akte, sprejete v skladu s členom 5(5) Uredbe (ES) št. 842/2006. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 24.
14. Če bi obveznosti iz tega člena v zvezi z izdajanjem spričeval in usposabljanjem nesorazmerno obremenjevale državo članico zaradi majhnega števila njenega prebivalstva in zato pomanjkanja povpraševanja po takšnem usposabljanju in spričevalih, je mogoče te obveznosti izpolniti s priznavanjem spričeval, izdanih v drugi državi članici.
Države članice, ki uporabijo ta odstavek, o tem obvestijo Komisijo, ki nato obvesti ostale države članice.
15. Določbe tega člena državam članicam ne preprečujejo vzpostavitve nadaljnjih programov izdajanja spričeval in usposabljanja v zvezi z drugo opremo poleg tiste, ki je navedena v odstavku 1.
POGLAVJE III
DAJANJE NA TRG IN NADZOR UPORABE
Člen 11
Omejitve pri dajanju na trg
1. Dajanje na trg izdelkov in opreme iz Priloge III, razen vojaške opreme, je prepovedano od datuma iz navedene priloge, pri čemer se, kadar je potrebno, razlikuje glede na vrsto ali potencial globalnega segrevanja fluoriranega toplogrednega plina, ki ga vsebujejo.
2. Prepoved iz odstavka 1 se ne uporablja za opremo, za katero je v zahtevah za okoljsko primerno zasnovo iz Direktive 2009/125/ES ugotovljeno, da bi bile njene emisije ekvivalenta CO2 med njenim življenjskim ciklom zaradi večje energijske učinkovitosti pri delovanju nižje od emisij enakovredne opreme, ki izpolnjuje zadevne zahteve po okoljsko primerni zasnovi in ne vsebuje fluoriranih ogljikovodikov.
3. Komisija lahko izjemoma po utemeljeni zahtevi pristojnega organa države članice in ob upoštevanju ciljev te uredbe z izvedbenimi akti za največ štiri leta odobri časovno omejeno izjemo, s katero dovoli dajanje na trg izdelkov in opreme iz Priloge III, ki vsebujejo ali za svoje delovanje potrebujejo fluorirane toplogredne pline, kadar se prikaže, da:
(a)
za določen izdelek ali del opreme ali za določeno kategorijo izdelkov ali opreme ni na voljo alternativ ali jih zaradi tehničnih ali varnostnih razlogov ni mogoče uporabiti ali
(b)
bi zaradi uporabe tehnično izvedljivih in varnih alternativ nastali nesorazmerni stroški.
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 24.
4. Za nameščanje, servisiranje, vzdrževanje ali popravilo opreme, ki vsebuje fluorirane toplogredne pline, ali ki za svoje delovanje potrebuje te pline, za katere se zahteva spričevalo ali potrdilo na podlagi člena 10, se prodaja in nakup fluoriranih toplogrednih plinov dovoli le podjetjem, ki imajo ustrezna spričevala ali potrdila v skladu s členom 10, ali podjetjem, ki zaposlujejo osebe s spričevalom ali potrdilom o usposabljanju v skladu s členom 10(2) in (5). Ta odstavek podjetjem brez spričeval, ki ne opravljajo dejavnosti iz prvega stavka tega odstavka, ne preprečujejo zbiranja, prevoza ali dostave fluoriranih toplogrednih plinov.
5. Oprema, ki ni hermetično zaprta in je napolnjena s fluoriranimi toplogrednimi plini, se lahko končnemu uporabniku proda samo ob predložitvi dokaza, da jo bo namestilo podjetje s spričevalom v skladu s členom 10.
6. Komisija na podlagi razpoložljivih podatkov držav članic zbira informacije o nacionalnih kodeksih, standardih ali zakonodaji držav članic v zvezi z nadomestnimi tehnologijami, pri katerih se v opremi za hlajenje in klimatizacijo in toplotnih črpalkah ter penah uporabljajo alternative fluoriranim toplogrednim plinom.
Komisija do 1. januarja 2017 objavi zbirno poročilo o informacijah, ki jih zbere na podlagi prvega pododstavka.
Člen 12
Označevanje ter informacije o izdelku in opremi
1. Izdelki in oprema, ki vsebujejo ali ki za svoje delovanje potrebujejo fluorirane toplogredne pline se dajo na trg le če so označeni. To velja le za:
(a)
opremo za hlajenje;
(b)
opremo za klimatizacijo;
(c)
toplotne črpalke;
(d)
opremo za zaščito pred požarom;
(e)
električne stikalne mehanizme;
(f)
aerosolni razpršilec, ki vsebuje fluorirane toplogredne pline, razen inhalatorjev z določenim odmerkom, namenjenih odmerjanju farmacevtskih učinkovin;
(g)
vse vsebnike za fluorirane toplogredne pline;
(h)
topila na osnovi fluoriranih toplogrednih plinov;
(i)
motorje z organskim Rankinovim ciklom.
2. Izdelki ali oprema, za katere v skladu s členom 11(3) veljajo izjeme, so ustrezno označeni, na njih pa je tudi navedeno, da se lahko ti izdelki ali oprema uporabljajo samo za namen, za katerega je bila odobrena izjema v skladu z navedenim členom.
3. Na oznaki, ki se zahteva v skladu z odstavkom 1, so navedene naslednje informacije:
(a)
navedba, da izdelek ali oprema vsebuje ali za svoje delovanje potrebuje fluorirane toplogredne pline;
(b)
uveljavljeno industrijsko poimenovanje za zadevni fluorirani toplogredni plin ali če tako poimenovanje ne obstaja, kemijsko ime;
(c)
od 1. januarja 2017 bodisi količina, izražena s težo in v ekvivalentih CO2, fluoriranih toplogrednih plinov, ki jih vsebuje izdelek ali oprema, bodisi količina fluoriranih toplogrednih plinov, za katero je oprema zasnovana ter potencial globalnega segrevanja teh plinov.
Oznaka, zahtevana na podlagi odstavka 1, po potrebi navede naslednje informacije:
(a)
navedbo, da so fluorirani toplogredni plini v hermetično zaprti opremi;
(b)
navedbo, da imajo električni stikalni mehanizmi testirano stopnjo uhajanja manjšo od 0,1 % na leto, kot je navedeno v tehničnih specifikacijah proizvajalca.
4. Oznaka je jasno berljiva in neizbrisljiva ter nameščena:
(a)
poleg mest za polnjenje ali zajemanje fluoriranega toplogrednega plina ali
(b)
na delu izdelka ali opreme, ki vsebuje fluorirani toplogredni plin.
Oznaka je v uradnih jezikih države članice, v kateri bo dana na trg.
5. Pene in industrijske zmesi poliolov, ki vsebujejo fluorirane toplogredne pline, se ne dajo na trg, če so fluorirani toplogredni plini brez oznake v skladu z uveljavljenim industrijskim poimenovanjem, če tako poimenovanje ni na voljo, pa se navede kemijsko ime. Na oznaki je jasno navedeno, da pena ali industrijska zmes poliola vsebuje fluorirane toplogredne pline. Na penjenih ploščah so te informacije jasno in neizbrisno navedene na ploščah samih.
6. Pri predelanih ali recikliranih fluoriranih toplogrednih plinih oznaka vsebuje navedbo, da je bila snov predelana ali reciklirana, informacije o serijski številki ter naziv in naslov podjetja, ki je snov predelalo ali recikliralo.
7. Pri fluoriranih toplogrednih plinih, danih na trg za uničenje, oznaka vsebuje navedbo, da je vsebino dovoljeno samo uničiti.
8. Pri fluoriranih toplogrednih plinih, danih na trg za neposreden izvoz, oznaka vsebuje navedbo, da je vsebino dovoljeno samo neposredno izvoziti.
9. Pri fluoriranih toplogrednih plinih, danih na trg za uporabo v vojaški opremi, oznaka vsebuje navedbo, da je vsebino dovoljeno uporabiti samo za ta namen.
10. Pri fluoriranih toplogrednih plinih, danih na trg za jedkanje polprevodniških materialov ali čiščenje komor za kemično naparevanje v sektorju proizvodnje polprevodnikov, oznaka vsebuje navedbo, da je vsebino dovoljeno uporabiti samo za ta namen.
11. Pri fluoriranih toplogrednih plinih, danih na trg za uporabo kot surovina, oznaka vsebuje navedbo, da je vsebino dovoljeno uporabiti samo kot surovino.
12. Pri fluoriranih toplogrednih plinih, danih na trg za izdelavo inhalatorjev z določenim odmerkom, namenjenih odmerjanju farmacevtskih učinkovin, oznaka vsebuje navedbo, da je vsebino dovoljeno uporabiti samo za ta namen.
13. Informacije iz odstavkov 3 in 5 so navedene tudi v navodilih za uporabo zadevnih izdelkov in opreme.
Pri izdelkih in opremi, ki vsebujejo fluorirane toplogredne pline s potencialom globalnega segrevanja 150 ali več, so te informacije vključene tudi v opisih, ki se uporabljajo za oglaševanje.
14. Komisija lahko z izvedbenimi akti določi obliko oznak iz odstavka 1 in odstavkov 4 do 12 ter lahko razveljavi akte, sprejete v skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 842/2006. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 24.
15. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 22 za spreminjanje zahtev glede označevanja iz odstavkov 4 do 12, kadar je to primerno zaradi komercialnega ali tehnološkega razvoja.
Člen 13
Nadzor uporabe
1. Uporaba žveplovega heksafluorida pri ulivanju magnezija in recikliranju zlitin pri ulivanju magnezija je prepovedana.
Za obrate, v katerih se pri ulivanju magnezija in recikliranju zlitin pri ulivanju magnezija porabi manj kot 850 kg žveplovega heksafluorida na leto, se začne ta prepoved uporabljati 1. januarja 2018.
2. Uporaba žveplovega heksafluorida za polnjenje pnevmatik je prepovedana.
3. Od 1. januarja 2020 je prepovedana uporaba fluoriranih toplogrednih plinov s potencialom globalnega segrevanja 2 500 ali več za servisiranje ali vzdrževanje opreme za hlajenje, pri kateri količina hladilnega plina znaša 40 ton ekvivalenta CO2 ali več.
Ta odstavek se ne uporablja za vojaško opremo ali opremo, namenjeno aplikacijam, zasnovanim za hlajenje izdelkov na temperature pod - 50 °C.
Prepoved iz prvega pododstavka se do 1. januarja 2030 ne uporablja za naslednji kategoriji fluoriranih toplogrednih plinov:
(a)
predelani fluorirani toplogredni plini s potencialom globalnega segrevanja 2 500 ali več, ki se uporabljajo za vzdrževanje ali servisiranje obstoječe opreme za hlajenje, če so bili označeni v skladu s členom 12(6);
(b)
reciklirani fluorirani toplogredni plini s potencialom globalnega segrevanja 2 500 ali več, ki se uporabljajo za vzdrževanje ali servisiranje obstoječe opreme za hlajenje, če so bili zajeti iz take opreme. Take reciklirane pline lahko uporablja le podjetje, ki je zajemanje opravilo v okviru vzdrževanja ali servisiranja, ali podjetje, za katero je bilo zajemanje opravljeno v okviru vzdrževanja ali servisiranja.
Prepoved iz prvega pododstavka se ne uporablja za opremo za hlajenje, za katero je bila odobrena izjema v skladu s členom 11(3).
Člen 14
Predhodno polnjenje opreme s fluoriranimi ogljikovodiki
1. Od 1. januarja 2017 se lahko oprema za hlajenje, klimatizacijo in toplotne črpalke, polnjena s fluoriranimi ogljikovodiki, daje na trg samo pod pogojem, da so bili fluorirani ogljikovodiki, s katerimi je bila napolnjena, upoštevani v sistemu kvot iz poglavja IV.
2. Pri dajanju predhodno polnjene opreme iz odstavka 1 na trg proizvajalci in uvozniki opreme zagotovijo, da je izpolnjevanje zahtev iz odstavka 1 v celoti dokumentirano in v ta namen izdajo izjavo o skladnosti.
Če fluorirani ogljikovodiki, ki jih vsebuje oprema, v času, ko je bila oprema napolnjena z njimi, še niso bili dani na trg, uvozniki te opreme od 1. januarja 2018 zagotovijo, da neodvisni revizor, vsako leto do 31. marca za predhodno koledarsko leto preveri točnost dokumentacije in izjave o skladnosti. Revizor je:
(a)
akreditiran v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (21) ali
(b)
akreditiran za preverjanje finančnih izkazov v skladu z zakonodajo zadevne države članice.
Proizvajalci in uvozniki opreme iz odstavka 1 hranijo dokumentacijo in izjavo o skladnosti vsaj pet let potem, ko je bila oprema dana na trg. Uvozniki opreme, ki dajejo na trg predhodno napolnjeno opremo, pri kateri fluorirani ogljikovodiki, ki jih vsebuje oprema, niso bili dani na trg, preden je bila oprema napolnjena z njimi, zagotovijo, da so vpisani v skladu s točko (e) člena 17(1).
3. Proizvajalci in uvozniki opreme iz odstavka 1 z izdajo izjave o skladnosti prevzamejo odgovornost za skladnost z odstavkoma 1 in 2.
4. Komisija z izvedbenimi akti določi podrobne ureditve v zvezi z izjavo o skladnosti in preverjanjem, ki ga opravi neodvisni revizor iz drugega pododstavka odstavka 2 tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 24.
POGLAVJE IV
ZMANJŠEVANJE KOLIČINE FLUORIRANIH OGLJIKOVODIKOV, DANIH NA TRG
Člen 15
Zmanjševanje količine fluoriranih ogljikovodikov, danih na trg
1. Komisija zagotovi, da količina fluoriranih ogljikovodikov, ki jo lahko proizvajalci in uvozniki vsako leto dajo na trg v Uniji, ne presega največje količine za zadevno leto, izračunane v skladu s Prilogo V.
Proizvajalci in uvozniki zagotovijo, da količina fluoriranih ogljikovodikov, izračunana v skladu s Prilogo V, ki jo dajo na trg, ne presega kvote, ki jim je bila dodeljena v skladu s členom 16(5) ali je bila na njih prenesena v skladu s členom 18.
2. Ta člen se ne uporablja za proizvajalce ali uvoznike, ki na leto proizvedejo ali uvozijo manj kot 100 ton ekvivalenta CO2 fluoriranih ogljikovodikov.
Ta člen se ne uporablja za naslednje kategorije fluoriranih ogljikovodikov:
(a)
fluorirane ogljikovodike, ki so bili v Unijo uvoženi za uničenje;
(b)
fluorirane ogljikovodike, ki jih proizvajalec uporablja kot surovino ali ki jih proizvajalec ali uvoznik neposredno dobavi podjetju za uporabo kot surovina;
(c)
fluorirane ogljikovodike, ki jih proizvajalec ali uvoznik neposredno dobavi podjetju za izvoz iz Unije, če ti fluorirani ogljikovodiki pozneje pred izvozom niso dani na voljo tretji osebi iz Unije;
(d)
fluorirane ogljikovodike, ki jih proizvajalec ali uvoznik neposredno dobavi za uporabo v vojaški opremi;
(e)
fluorirane ogljikovodike, ki jih proizvajalec ali uvoznik neposredno dobavi podjetju, ki jih uporablja za jedkanje polprevodniških materialov ali čiščenje komor za kemično naparevanje v sektorju proizvodnje polprevodnikov;
(f)
od 1. januarja 2018 dalje fluorirane ogljikovodike, ki jih proizvajalec ali uvoznik neposredno dobavi podjetju, ki proizvaja inhalatorje z določenim odmerkom, namenjene odmerjanju farmacevtskih učinkovin.
3. Ta člen ter členi 16, 18, 19 in 25 se uporabljajo tudi za fluorirane ogljikovodike v industrijskih zmeseh poliolov.
4. Komisija lahko izjemoma po utemeljeni zahtevi pristojnega organa države članice ter ob upoštevanju ciljev te uredbe z izvedbenimi akti za največ štiri leta odobri izvzetje, s katerim se iz zahteve glede kvot iz odstavka 1 izvzamejo fluorirani ogljikovodiki, namenjeni uporabi v posebnih aplikacijah ali posebnih kategorijah izdelkov ali opreme, kadar se prikaže, da:
(a)
za navedene posebne aplikacije, izdelke ali opremo ni na voljo alternativ ali jih zaradi tehničnih ali varnostnih razlogov ni mogoče uporabiti, in
(b)
zadostne dobave fluoriranih ogljikovodikov ni mogoče zagotoviti brez nesorazmernih stroškov.
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 24.
Člen 16
Dodelitev kvot za dajanje fluoriranih ogljikovodikov na trg
1. Komisija do 31. oktobra 2014 z izvedbenimi akti določi za vse proizvajalce ali uvoznike, ki so sporočili podatke v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 842/2006, referenčno vrednost na podlagi letnega povprečja količin fluoriranih ogljikovodikov, za katere so proizvajalci ali uvozniki sporočili, da so jih dali na trg med letoma 2009 in 2012. Referenčne vrednosti se izračunajo v skladu s Prilogo V k tej uredbi.
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 24.
2. Proizvajalci in uvozniki, ki za referenčno obdobje iz odstavka 1 niso sporočili podatkov v zvezi z dajanjem na trg fluoriranih ogljikovodikov v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 842/2006, lahko sporočijo, da nameravajo naslednje leto dati na trg fluorirane ogljikovodike.
Komisiji se pošlje izjava, v kateri so navedene vrste fluoriranih ogljikovodikov in predvidene količine, ki bodo dane na trg.
Komisija izda obvestilo o roku za predložitev teh izjav. Podjetja se pred predložitvijo izjave v skladu z odstavkoma 2 in 4 tega člena vpišejo v evidenco iz člena 17.
3. Komisija do 31. oktobra 2017 in nato vsaka tri leta ponovno izračuna referenčne vrednosti za proizvajalce in uvoznike iz odstavkov 1 in 2 tega člena na podlagi letnih povprečnih količin fluoriranih ogljikovodikov, zakonito danih na trg s 1. januarjem 2015, kot so bile sporočene v skladu s členom 19 za leta, za katera so na voljo. Komisija določi navedene referenčne vrednosti z izvedbenimi akti.
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 24.
4. Proizvajalci in uvozniki, za katere so določene referenčne vrednosti, lahko v skladu s postopkom iz odstavka 2 sporočijo dodatne pričakovane količine.
5. Komisija vsakemu proizvajalcu in uvozniku dodeli kvote za dajanje fluoriranih ogljikovodikov na trg za vsako leto od leta 2015 dalje, pri čemer uporabi mehanizem za dodeljevanje iz Priloge VI.
Kvote se dodelijo samo proizvajalcem ali uvoznikom, ki imajo sedež v Uniji ali so pooblastili edinega zastopnika s sedežem v Uniji za namen izpolnjevanja zahtev te uredbe. Pooblastiti je mogoče istega edinega zastopnika, ki je bil pooblaščen v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (22).
Edini zastopnik izpolnjuje vse obveznosti proizvajalcev in uvoznikov iz te uredbe.
Člen 17
Evidenca
1. Komisija do 1. januarja 2015 vzpostavi in zagotovi delovanje elektronske evidence kvot za dajanje fluoriranih ogljikovodikov na trg (v nadaljnjem besedilu: evidenca).
V evidenco se obvezno vpišejo:
(a)
proizvajalci in uvozniki, ki jim je bila dodeljena kvota za dajanje na trg fluorirane ogljikovodike v skladu s členom 16(5);
(b)
podjetja, na katera se prenese kvota v skladu s členom 18;
(c)
proizvajalci in uvozniki, ki so sporočili, da nameravajo predložiti izjavo v skladu s členom 16(2);
(d)
proizvajalci in uvozniki, ki dobavljajo fluorirane ogljikovodike za namene iz točk (a) do (f) drugega pododstavka člena 15(2), ali podjetja, ki take fluorirane ogljikovodike prejemajo;
(e)
uvozniki opreme, ki dajejo na trg predhodno polnjeno opremo, kadar fluorirani ogljikovodiki, ki jih vsebuje oprema, niso bili dani na trg v skladu s členom 14, preden je bila oprema napolnjena z njimi.
Vpis v evidenco se izvede z zahtevkom Komisiji v skladu s postopki, ki jih določi Komisija.
2. Komisija lahko v potrebnem obsegu z izvedbenimi akti zagotovi nemoteno delovanje evidence. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 24.
3. Komisija zagotovi, da so vpisani proizvajalci in uvozniki prek evidence obveščeni o dodeljeni kvoti in vseh spremembah kvote med obdobjem dodelitve.
4. Pristojni organi države članice, vključno s carinskimi organi, imajo dostop do evidence v informativne namene.
Člen 18
Prenos kvot in odobritev uporabe kvot za dajanje na trg fluoriranih ogljikovodikov v uvoženi opremi
1. Vsak proizvajalec ali uvoznik, za katerega je bila določena referenčna vrednost v skladu s členom 16(1) ali (3) in ki mu je bila dodeljena kvota v skladu s členom 16(5), lahko v evidenci iz člena 17(1) to kvoto za vse količine ali njihov del prenese na drugega proizvajalca ali uvoznika v Uniji ali na drugega proizvajalca ali uvoznika, ki ga v Uniji zastopa edini zastopnik iz drugega in tretjega pododstavka člena 16(5).
2. Vsak proizvajalec ali uvoznik, ki je prejel kvote v skladu s členom 16(1) in (3) ali na katerega je bila kvota prenesena v skladu z odstavkom 1 tega člena, lahko pooblasti drugo podjetje, da njegove kvote uporabi za namene člena 14.
Vsak proizvajalec ali uvoznik, ki je prejel kvote izključno na podlagi izjave iz člena 16(2), lahko pooblasti drugo podjetje za uporabo svojih kvot za namene člena 14 samo pod pogojem, da pooblastilni proizvajalec ali uvoznik fizično dobavi ustrezne količine fluoriranih ogljikovodikov.
Za namene členov 15 in 16 ter člena 19(1) in (6) se šteje, da je pooblastilni proizvajalec ali uvoznik dal ustrezne količine fluoriranih ogljikovodikov na trg v trenutku pooblastila. Komisija lahko od pooblastilnega proizvajalca ali uvoznika zahteva dokazilo, da je aktivni dobavitelj fluoriranih ogljikovodikov.
POGLAVJE V
POROČANJE
Člen 19
Poročanje o proizvodnji, uvozu, izvozu, uporabi kot surovine in uničenju snovi iz Priloge I ali II
1. Vsak proizvajalec, uvoznik in izvoznik, ki je v predhodnem koledarskem letu proizvedel, uvozil ali izvozil eno metrično tono ali 100 ton ekvivalenta CO2 ali več fluoriranih toplogrednih plinov in plinov iz Priloge II, Komisiji za vsako od teh snovi do 31. marca 2015 in nato vsako leto sporoči podatke iz Priloge VII za zadevno koledarsko leto. Ta odstavek se uporablja tudi za podjetja, ki prejemajo kvote v skladu s členom 18(1).
2. Vsako podjetje, ki je v predhodnem koledarskem letu uničilo eno metrično tono ali 1 000 ton ekvivalenta CO2 ali več fluoriranih toplogrednih plinov in plinov iz Priloge II, Komisiji do 31. marca 2015 in nato vsako leto za vsako od teh snovi sporoči podatke iz Priloge VII za zadevno koledarsko leto.
3. Vsako podjetje, ki je v predhodnem koledarskem letu uporabilo 1 000 ton ekvivalenta CO2 ali več fluoriranih toplogrednih plinov kot surovino, Komisiji do 31. marca 2015 in nato vsako leto za vsako od teh snovi sporoči podatke iz Priloge VII za zadevno koledarsko leto.
4. Vsako podjetje, ki je v predhodnem koledarskem letu dalo na trg 500 ton ekvivalenta CO2 ali več fluoriranih toplogrednih plinov in plinov iz Priloge II, vsebovanih v izdelkih ali opremi, Komisiji do 31. marca 2015 in nato vsako leto za vsako od teh snovi sporoča podatke iz Priloge VII za zadevno koledarsko leto.
5. Vsak uvoznik opreme, ki daje na trg predhodno polnjeno opremo, pri kateri fluorirani ogljikovodiki, ki jih vsebuje oprema, niso bili dani na trg, preden je bila oprema napolnjena z njimi, predloži Komisiji dokument o preverjanju, izdan v skladu s členom 14(2).
6. Vsako podjetje, ki v skladu z odstavkom 1 sporoči, da je v preteklem koledarskem letu dalo na trg 10 000 ton ali več ekvivalenta CO2 fluoriranih ogljikovodikov, do 30. junija 2015 in nato vsako leto zagotovi, da točnost podatkov preveri neodvisni revizor. Revizor je:
(a)
akreditiran v skladu z Direktivo 2003/87/ES ali
(b)
akreditiran za preverjanje finančnih izkazov v skladu z zakonodajo zadevne države članice.
Podjetje poročilo o preverjanju hrani najmanj pet let. Na zahtevo je poročilo o preverjanju na voljo pristojnemu organu zadevne države članice in Komisiji.
7. Komisija lahko z izvedbenimi akti določi obliko in način predložitve poročil iz tega člena.
Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 24.
8. Komisija sprejme primerne ukrepe za zaščito zaupnosti podatkov, ki so ji predloženi v skladu s tem členom.
Člen 20
Zbiranje podatkov o emisijah
Države članice vzpostavijo sisteme poročanja za zadevne sektorje iz te uredbe, da bi pridobile čim več podatkov o emisijah.
POGLAVJE VI
KONČNE DOLOČBE
Člen 21
Pregled
1. Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 22 v zvezi s posodobitvijo prilog I, II in IV na podlagi novih ocenjevalnih poročil, ki jih je sprejel Medvladni odbor za podnebne spremembe ali novih poročil znanstvene skupine za presojo (SAP), ustanovljene v okviru Montrealskega protokola, o globalnem potencialu segrevanja navedenih snovi.
2. Komisija na podlagi informacij o dajanju na trg plinov, navedenih v prilogah I in II, sporočenih v skladu s členom 19, informacij o emisijah fluoriranih toplogrednih plinov, ki so sporočeni v skladu s členom 20, in na podlagi katerih koli ustreznih informacij, ki jih je prejela od držav članic, spremlja uporabo in učinke te uredbe.
Komisija najpozneje 31. decembra 2020 objavi poročilo o razpoložljivosti fluoriranih ogljikovodikov na trgu Unije.
Komisija najpozneje 31. decembra 2022 objavi izčrpno poročilo o učinkih te uredbe, ki zlasti vključuje:
(a)
napoved nadaljnjega povpraševanja po fluoriranih ogljikovodikih do leta 2030 in pozneje;
(b)
oceno potrebe po nadaljnjem ukrepanju Unije in njenih držav članic glede na obstoječe in nove mednarodne zaveze v zvezi z zmanjševanjem emisij fluoriranih toplogrednih plinov;
(c)
pregled evropskih in mednarodnih standardov, nacionalne zakonodaje o varnosti in gradbenih predpisov držav članic v zvezi s prehodom na alternativna hladilna sredstva;
(d)
pregled razpoložljivosti tehnično izvedljivih in stroškovno učinkovitih alternativ za izdelke in opremo, ki vsebujejo fluorirane toplogredne pline, za izdelke in opremo, ki niso navedeni v Prilogi III, ob upoštevanju energijske učinkovitosti.
3. Komisija najpozneje 1. julija 2017 objavi poročilo z oceno prepovedi iz točke 13 Priloge III, v katerem zlasti preveri, ali obstajajo stroškovno učinkovite, tehnično izvedljive, energetsko učinkovite in zanesljive alternative za centralne hladilne sisteme multipack iz navedene določbe. Komisija na podlagi tega poročila Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predloži zakonodajni predlog za spremembo določbe iz točke 13 Priloge III.
4. Komisija najpozneje 1. julija 2020 objavi poročilo, v katerem oceni, ali obstajajo stroškovno učinkovite, tehnično izvedljive, energetsko učinkovite in zanesljive alternative za zamenjavo fluoriranih toplogrednih plinov v novih srednjenapetostnih sekundarnih stikalnih mehanizmih in novih malih enojnih klimatskih napravah ter po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni predlog za spremembo seznama iz Priloge III.
5. Komisija najpozneje 1. julija 2017 objavi poročilo, v katerem oceni metodo dodeljevanja kvot in učinek dodeljevanja brezplačnih kvot ter stroške izvajanja te uredbe v državah članicah in po potrebi morebitnega mednarodnega sporazuma o fluoriranih ogljikovodikih. Komisija na podlagi tega poročila Evropskemu parlamentu in Svetu po potrebi predloži zakonodajni predlog za:
(a)
spremembo metode dodeljevanja kvot;
(b)
oblikovanje ustrezne metode za razdelitev morebitnih prihodkov.
6. Komisija najpozneje 1. januarja 2017 objavi poročilo o preučitvi zakonodaje Unije v zvezi z usposabljanjem fizičnih oseb za varno ravnanje z alternativnimi hladilnimi sredstvi, ki naj bi nadomestila ali zmanjšala uporabo fluoriranih toplogrednih plinov, ter po potrebi Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni predlog za spremembo ustrezne zakonodaje Unije.
Člen 22
Izvajanje pooblastila
1. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.
2. Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 12(15) in 21(1) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od 10. junija 2014. Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za nadaljnjih pet let, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.
3. Pooblastilo iz členov 12(15) in 21(1) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
4. Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
5. Delegirani akt, sprejet v skladu s členoma 12(15) in 21(1), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.
Člen 23
Posvetovalni forum
Komisija pri izvajanju te uredbe zagotovi uravnoteženo udeležbo predstavnikov držav članic in civilne družbe, tudi okoljskih organizacij, predstavnikov proizvajalcev, upravljavcev in oseb s spričevalom. V ta namen ustanovi posvetovalni forum, v katerem bi se srečevale te strani ter Komisiji svetovale in jo strokovno podpirale v zvezi z izvajanjem te uredbe, zlasti glede razpoložljivosti alternativ fluoriranim toplogrednim plinom ter okoljskimi, tehničnimi, ekonomskimi in varnostnimi vidiki njihove uporabe. Komisija sestavi poslovnik posvetovalnega foruma in ga objavi.
Člen 24
Postopek v odboru
1. Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.
2. Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar odbor ne poda mnenja, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in se uporabi tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.
Člen 25
Kazni
1. Države članice določijo pravila o kaznih za kršitve te uredbe in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvrševanja. Kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
Države članice uradno obvestijo Komisijo o zadevnih določbah najpozneje do 1. januarja 2017 in jo nemudoma uradno obvestijo o kakršnih koli naknadnih spremembah.
2. Poleg kazni iz odstavka 1 se lahko podjetjem, ki so prekoračila kvoto za dajanje fluoriranih ogljikovodikov na trg, dodeljeno v skladu s členom 16(5) ali preneseno nanje v skladu s členom 18, dodeli le zmanjšana kvota za obdobje dodelitve po ugotovljeni prekoračitvi.
Zmanjšanje se izračuna kot 200 % zneska, za katerega je bila kvota prekoračena. Če je znesek zmanjšanja višji od zneska, ki naj bi bil v skladu s členom 16(5) dodeljen kot kvota za obdobje dodelitve po ugotovljeni prekoračitvi, se kvota za navedeno obdobje ne dodeli, kvote za naslednja obdobja dodelitve pa se zmanjšajo, dokler ni odštet celoten znesek.
Člen 26
Razveljavitev
Uredba (ES) št. 842/2006 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2015 brez poseganja v izpolnjevanje zahtev navedene uredbe v skladu s časovnim razporedom, določenim v uredbi.
Vendar uredbe (ES) št. 1493/2007, (ES) št. 1494/2007, (ES) št. 1497/2007, (ES) št. 1516/2007, (ES) št. 303/2008, (ES) št. 304/2008, (ES) št. 305/2008, (ES) št. 306/2008, (ES) št. 307/2008 in (ES) št. 308/2008 ostanejo v veljavi in se uporabljajo še naprej do njihove morebitne razveljavitve z delegiranim ali izvedbenim aktom, ki ga Komisija sprejme v skladu s to uredbo.
Sklici na Uredbo (ES) št. 842/2006 se razumejo kot sklici na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge VIII.
Člen 27
Začetek veljavnosti in datum uporabe
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2015.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 16. aprila 2014.