PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1153/2012
ze dne 3. prosince 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1338/2006 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz zámiše, v současnosti kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“ nebo „dotčená země“) (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 58,9 %.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(2)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (3) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 14. června 2011 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala organizace UK Leather Federation (dále jen „žadatel“), která představuje více než 50 % celkové výroby zámiše v Unii.
(3)
Podaná žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(4)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 13. září 2011 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(5)
Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(6)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele a ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(7)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců v dotčené zemi a dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
U výrobců v Unii byl použit výběr vzorku, přičemž ze tří známých výrobců v Unii byly do vzorku zařazeny dvě skupiny výrobců.
(9)
Bylo kontaktováno šest známých vyvážejících výrobců v ČLR. Žádná z těchto společností však při šetření nespolupracovala.
(10)
Co se týče dovozců, bylo určeno 35 dovozců zámiše do Unie, kteří nejsou ve spojení, a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Pouze dva z nich se přihlásili a byli ochotni spolupracovat na současném přezkumu. Na základě toho nebylo nutné provést výběr vzorku u dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Byly obdrženy odpovědi od skupin výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení. Žádný z vyvážejících výrobců v ČLR nespolupracoval na přezkumu a žádné z relevantních sdružení spotřebitelů nedodalo Komisi informace, ani se v průběhu šetření nepřihlásilo.
(12)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Spojené království a
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turín, Itálie.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Výrobek, jenž je předmětem tohoto přezkumu, je stejný jako v původním šetření, tj. zámiš a kombinovaný zámiš, též vystřižený na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90.
(14)
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu v Unii, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
(15)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování dumpingu.
1. Předběžné poznámky
(16)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění výše, žádný z šesti oslovených vyvážejících výrobců v ČLR na šetření nespolupracoval a zjištění o pravděpodobnosti pokračování dumpingu musela být založena na dostupných údajích, zejména na informacích předložených žadatelem, včetně informací obsažených v žádosti o přezkum, a statistických údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(18)
Při původním šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty zvolena jako srovnatelná země USA. Jediný výrobce zámiše, působící v USA v období původního šetření, již uzavřel svůj výrobní závod. Od té doby daný výrobce zámiš dováží prostřednictvím společného podniku v Turecku. Jelikož výroba zámiše ve Spojených státech není nadále významná, byly v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu zamýšleny jako srovnatelné jiné země, tj. Indie, Turecko a Nový Zéland. Výrobci v potenciálních srovnatelných zemích Indii, Turecku a na Novém Zélandu byli kontaktováni, spolupráci se však nepodařilo navázat.
(19)
Pokud jde o běžnou hodnotu, byla při neexistující spolupráci výrobce ze srovnatelné země určena na základě informací o průměrné ceně indického dovozu do Unie, jak uvádějí statistiky dovozu Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. (Indie je zemí s největším objemem dovozu do Unie.) Pokud jde o vývozní cenu, byla při neexistující spolupráci výrobců z ČLR srovnatelné země založena na údajích o průměrné ceně čínského vývozu do Unie, jak uvádějí statistiky Eurostatu týkající se období přezkumného šetření. Na uvedeném základě bylo stanoveno dumpingového rozpětí jako rozdíl mezi průměrnou cenou indického dovozu do Unie použitou jako běžná hodnota a průměrnou cenou čínského dovozu použitou jako vývozní cena. Výsledkem výpočtu dumpingu bylo dumpingové rozpětí ve výši 64 %.
2.2 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(20)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost pokračování dumpingu v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích obsažených v žádosti o přezkum, údajích poskytnutých žadatelem a také údajích Eurostatu.
(21)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: vývoj dovozu z ČLR, výroba a volná kapacita vyvážejících výrobců a atraktivita trhu Unie, pokud jde o ceny a objemy.
(22)
Jak je uvedeno v 32. bodě odůvodnění, srovnání dovozních cen z ČLR v období přezkumného šetření a výrobních cen v Unii vykazuje významné podbízení (51,6 %). Pro čínské vyvážející výrobce zůstává trh Unie i nadále atraktivní z hlediska cen i objemu. To je umocněno skutečností, že v ČLR jsou od uložení opatření, kdy došlo k poklesu dovozu z ČLR, nadále významné volné výrobní kapacity. Již před uložením opatření ČLR trojnásobně zvýšila svůj podíl na trhu Unie u tohoto výrobku - z podílu na trhu 10,7 % v roce 2001 na 31,7 % v roce 2004. Čínské ceny vývozu do Unie jsou navíc stále vyšší než ceny na trzích v některých třetích zemích, což činí trh v Unii atraktivním pro čínské vyvážející výrobce.
(23)
Výše uvedená analýza prokazuje, že čínský vývoz na trh Unie byl stále uskutečňován za dumpingové ceny s velmi vysokým dumpingovým rozpětím. Zejména s ohledem na analýzu cen na trhu Unie a rovněž s ohledem na analýzu kapacit dostupných v ČLR lze vyvodit závěr, že pokračování dumpingu, pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné.
D. ÚJMA
1. Výrobní odvětví Unie
(24)
V Unii obdobný výrobek vyrábějí tři společnosti (skupiny společností). Dvě z nich jsou zastoupeny žadatelem a sídlí ve Spojeném království a Itálii, přičemž k části zpracování dochází v Polsku a Rumunsku. Třetí výrobce sídlí v Itálii a žádost podporuje. O všech ostatních výrobcích zámiše je známo, že již od roku 2006, kdy byla uložena původní opatření, ukončili výrobu.
(25)
Celková výroba v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení byla stanovena na základě odpovědí výrobců v Unii zařazených do vzorku na dotazník a základních makrodat poskytnutých třetím výrobcem v rámci ověření postavení/výběru vzorku. Uvedené společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“. Na dva výrobce zařazené do vzorku připadalo 80 % výroby v Unii.
(26)
Jelikož jsou mikroekonomické ukazatele újmy založeny na údajích týkajících se pouze dvou společností, jsou údaje s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v podobě indexů.
2. Spotřeba na trhu Unie
(27)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a na údajích Eurostatu o dovozu.
(28)
Je třeba rovněž poznamenat, že od roku 2010 jsou významné objemy levného zámiše vyváženy do zbytku Unie přes Španělsko (zhruba 31 %, pokud jde o podíl na trhu). Je třeba poznamenat, že Španělsko již není výrobcem obdobného výrobku a prodej zámiše ze Španělska do zbytku Unie převyšuje dovoz. Dané objemy byly připočteny k údajům o spotřebě. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vzrostla spotřeba v Unii o 26 %, přičemž k hlavnímu nárůstu došlo mezi roky 2009 a 2010.
Tabulka 1
2008
2009
2010
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (tis. čtverečných stop) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Index (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Dovoz z ČLR
a) Objem a podíl na trhu
(29)
V návaznosti na uložení opatření v roce 2006 došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Během posuzovaného období nicméně došlo k nárůstu objemu dovozu pocházejícího z ČLR o 9 procentních bodů a během období přezkumného šetření objem dosáhl výše 1 103 330 čtverečných stop. Čínský dovoz však nenarostl ve stejné míře jako spotřeba v Unii a podíl čínského dovozu na trhu se během posuzovaného období snížil.
Tabulka 2
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (tis. čtverečných stop) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Index (2008 = 100)
100
78
87
109
Podíl dovozu z dotčené země na trhu (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
b) Ceny
i) Vývoj cen
(30)
Průměrná cena čínského dovozu během posuzovaného období kolísala. Ve srovnání s rokem 2008 se ceny v roce 2009 nejprve zvyšovaly a následně v roce 2010 poklesly o 13 % a během období přezkumného šetření se vrátily na úroveň roku 2008.
Tabulka 3
2008
2009
2010
OPŠ
Cena dovozu z dotčené země (EUR/čtverečná stopa) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Index (2008 = 100)
100
136
87
102
ii) Cenové podbízení
(31)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF vývozců z ČLR. Proto byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie upraveny zejména o úvěrové náklady, přepravní náklady, náklady na balení a provize na úroveň ceny ze závodu. Ceny CIF vývozu z ČLR byly získány od Eurostatu a upraveny tak, aby pokrývaly veškeré příslušné náklady na celní odbavení, tj. cla a náklady po dovozu (cenu franko přístav určení).
(32)
Ze srovnání vyplynulo, že v období přezkumného šetření docházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 51,6 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(33)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(34)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné jednotkové ceny a rozsah dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie, a to na základě odpovědí informací získaných z úplných odpovědí na dotazník od společností zařazených do vzorku a makrodat poskytnutých třetím výrobcem v Unii.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla založena na informacích, které byly získány z řádně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých společnostmi zařazenými do vzorku. Tyto informace jsou považovány za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. Jelikož se tyto ukazatele vztahují pouze ke dvěma společnostem, nelze podle článku 19 základního nařízení z důvodu ochrany důvěrných údajů zveřejnit absolutní údaje a níže jsou uvedeny pouze indexy.
a) Makroekonomické ukazatele
4.1 Výroba
(35)
Od roku 2008 výroba v Unii souvisle klesala a během období přezkumného šetření dosáhla o 12 % nižší úrovně než v roce 2008 navzdory skutečnosti, že spotřeba ve stejném období vzrostla o 26 %.
Tabulka 4
2008
2009
2010
OPŠ
Výroba (tis. čtverečných stop) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2 Výrobní kapacita a míry využití kapacity
(36)
Výrobní kapacita zůstala v období mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Zatímco využití kapacity bylo již v roce 2008 na nízké úrovni, snížení výroby mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo k dalšímu značnému snížení využití kapacity o 7 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 5
2008
2009
2010
OPŠ
Výrobní kapacita (tis. čtverečných stop) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Využití kapacity (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Index (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3 Objem prodeje
(37)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, vzrostl mezi roky 2008 a 2009 o 5 % a následně v roce 2010 poklesl o 2 % a během období přezkumného šetření znovu narostl. Celkově se objem prodeje v posuzovaném období zvýšil o 9 %.
Tabulka 6
2008
2009
2010
OPŠ
Prodej zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (tis. čtverečných stop) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Index (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4 Podíl na trhu
(38)
Mezi roky 2008 a 2009 výrobní odvětví Unie dokázalo opět mírně zvýšit o 1 % podíl na trhu, který v roce 2008 dosahoval již tak nízké hodnoty 23 %, načež jeho podíl na trhu poklesl o 4 procentní body na pouhých 20 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 7
2008
2009
2010
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Index (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5 Růst
(39)
Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 26 % zvýšil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie jen o 9 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 3 procentní body. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii mohli sotva těžit z růstu trhu.
4.6 Zaměstnanost
(40)
Po prvním významném poklesu zaměstnanosti o 9 % mezi roky 2008 a 2009 pokles zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie pokračoval. Ze 74 zaměstnanců v roce 2008 zůstalo v období přezkumného šetření zaměstnáno jen 59 osob, což znamená celkový pokles o 19 %.
Tabulka 8
2008
2009
2010
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob) (12)
74
67
62
59
Index (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7 Produktivita
(41)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok vzrostla mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření o 9 %. To je odrazem skutečnosti, že zaměstnanost klesala rychlejším tempem než výroba.
Tabulka 9
2008
2009
2010
OPŠ
Produktivita (čtverečných stop na zaměstnance) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Index (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8 Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(42)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie zůstaly mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření stabilní. Jak je zmiňováno výše, ceny dumpingového čínského dovozu se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Udržování úrovně cen však bylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
Tabulka 10
2008
2009
2010
OPŠ
Jednotková cena pro trh Unie (EUR/čtverečná stopa) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Index (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9 Rozsah dumpingového rozpětí
(43)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z ČLR nelze považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
4.10 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(44)
Z ukazatelů posuzovaných výše vyplývá, že navzdory uložení antidumpingových opatření v roce 2006 zůstalo výrobní odvětví Unie ve značně zranitelné hospodářské a finanční situaci a je mu působena újma. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.
b) Mikroekonomické ukazatele
4.11 Stav zásob
(45)
Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření významně zvýšila, a to o 31 %. Další analýza umožnila zpřesnit posouzení vývoje počtu měsíců výroby, která je uložena na skladě. V roce 2008 měli výrobci zařazení do vzorku na skladě výrobu přibližně za pět měsíců (43 %), tlak dumpingového dovozu je však v období přezkumného šetření přinutil zásoby zvýšit na více než sedm měsíců výroby (což odpovídá 63 % celkové roční výroby). Potvrzuje se proto závěr, že tendence zaznamenaná u stavu zásob prokazuje, že dochází k újmě.
Tabulka 11
2008
2009
2010
OPŠ
Konečný stav zásob (EUR/čtverečná stopa) (15)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12 Mzdy
(46)
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance se mezi roky 2008 a 2009 udržovala na stálé hodnotě, rovněž tak jako mezi rokem 2010 a období přezkumného šetření. Prudký nárůst o 20 % mezi roky 2009 a 2010 je způsoben významným nárůstem nákladů práce u dvou ze společností zařazených do vzorku navzdory skutečnosti, že zaměstnanost byla snížena.
Tabulka 12
2008
2009
2010
OPŠ
Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v tis. EUR) (16)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13 Investice
(47)
Roční investice společností zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se převážně týkaly údržby a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se zvýšily o 21 %. Prudký nárůst mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření je způsoben nákupem vybavení v roce 2011 jednou ze společností zařazených do vzorku.
Tabulka 13
2008
2009
2010
OPŠ
Čisté investice (v EUR) (17)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14 Ziskovost a návratnost investic
(48)
Výrobní odvětví Unie bylo po celé posuzované období ztrátové. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se ztráty (vyjádřené v absolutní hodnotě i v procentech obratu) více než zdvojnásobily.
(49)
Podobně návratnost investic vykazovala záporné hodnoty po celé posuzované období a zhoršila se o 131 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 14
2008
2009
2010
OPŠ
Čistý zisk z prodeje v EU zákazníkům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic) (18)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(50)
Peněžní tok z provozních činností zůstával na záporných hodnotách po celé posuzované období a zhoršil se o téměř 300 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.
Tabulka 15
2008
2009
2010
OPŠ
Peněžní tok (v EUR) (19)
Důvěrné obchodní údaje
Index (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy se získáváním kapitálu.
c) Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
4.16 Dopad dumpingového dovozu
(52)
V návaznosti na uložení opatření došlo k významnému poklesu čínského dovozu, který je i nadále spíše omezen a během období přezkumného šetření odpovídal zhruba 4 % podílu na trhu. Srovnání cen tohoto dovozu a cenami výrobního odvětví Unie však ukazuje na významné podbízení (51,6 %). Jelikož je zámiš standardizovaným výrobkem a jelikož definice výrobku je velmi omezená a čínské zboží je z pohledu kvality srovnatelné s evropským, poměrně malý podíl čínského dovozu v kombinaci s významným podbízením ukazuje na významný dopad uvedeného dovozu na situaci výrobního odvětví Unie.
4.17 Dovoz z ostatních zemí
(53)
Významný je dovoz z Indie, Turecka a Nového Zélandu a určitý dovoz z dalších zemí, přičemž jeho celkový podíl na trhu činil v období přezkumného šetření 46 % (pokles z 60 % v roce 2008).
(54)
Pokud jde o dovoz z Indie, je třeba poznamenat, že tento dovoz je významný a jeho podíl na trhu vzrostl z 11 % v roce 2008 na 16 % v období přezkumného šetření. Současně jsou ceny dovozu z Indie poněkud pod průměrem cen výrobců v Unii. Vezme-li se v úvahu významný objem a cenový rozdíl, má se za to, že dovoz z Indie do určité míry přispívá k nepříznivé hospodářské situaci výrobního odvětví Unie. Současně je třeba poznamenat, že ceny dovozu z Indie jsou o více než 60 % vyšší než dumpingové ceny čínského dovozu. Proto se má za to, že tento omezený dopad na současnou situaci výrobního odvětví Unie by s největší pravděpodobností nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 16
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Indie (tis. čtverečných stop) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Podíl dovozu z Indie na trhu (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Průměrná cena dovozu z Indie (EUR/čtverečná stopa)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Významný je též dovoz z Turecka, který odpovídal 10 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 18 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z Turecka vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že účinek dovozu není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 17
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Turecka (tis. čtverečných stop) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Podíl dovozu z Turecka na trhu (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Průměrná cena dovozu z Turecka (EUR/čtverečná stopa)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Významný je též dovoz z Nového Zélandu, který odpovídá 7 % podílu na trhu v období přezkumného šetření, přičemž vzrostl z 3 % v roce 2008. Průměrné ceny tohoto dovozu jsou však mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a dokonce vyšší, než je cenová úroveň výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že ceny dovozu z Nového Zélandu jsou poměrně vysoké, usuzuje se též, že by nenarušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 18
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z Nového Zélandu (tis. čtverečných stop) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Podíl dovozu z Nového Zélandu na trhu (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Průměrná cena dovozu z Nového Zélandu (EUR/čtverečná stopa)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Dovoz z ostatních částí světa činil 13 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 27 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a blízké cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz z ostatních částí světa vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny ve srovnání s dovozem zámiše z ČLR, usuzuje se, že nepříznivý účinek dovozu z ostatních částí světa rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 19
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních částí světa (tis. čtverečných stop) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Podíl dovozu z ostatních částí světa na trhu (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Průměrná cena dovozu z ostatních částí světa (EUR/čtverečná stopa)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Celkový dovoz ze všech ostatních třetích zemí odpovídal 46 % podílu na trhu v období přezkumného šetření (pokles z 60 % v roce 2008). Současně jsou průměrné ceny tohoto dovozu mnohem vyšší než ceny zámiše z ČLR a velmi se přibližují cenové úrovni výrobního odvětví Unie. Vzhledem k tomu, že dovoz ze třetích zemí vykazuje klesající tendenci a poměrně vysoké ceny, usuzuje se, že jakýkoli nepříznivý účinek dovozu z třetích zemí jako celku rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
Tabulka 20
2008
2009
2010
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (tis. čtverečných stop) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Index (2008 = 100)
100
86
105
97
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Průměrná cena dovozu z ostatních zemí (EUR/čtverečná stopa)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(59)
V Unii zůstali již jen tři výrobci (všichni jsou malými a středními podniky). O všech ostatních výrobcích je známo, že již od roku 2006, kdy byla přijata původní opatření, ukončili výrobu. Na to lze pohlížet jako na vývoj v důsledku zvýšeného tlaku čínského dumpingového dovozu, jenž je vytvářen na trhu Unie, i za situace, kdy rostla spotřeba.
(60)
Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zhoršila. Konkrétně poklesla výroba, a to o zhruba 12 %, a i když se prodej mírně zvýšil, bylo to o méně, než o co se zvýšila spotřeba, a následně došlo k poklesu podílu výrobců v Unii na trhu o 3 procentní body.
(61)
Současně je z analýzy mikroekonomických ukazatelů patrné, že ziskovost, návratnost investic a peněžní tok výrobního odvětví Unie zůstaly na záporných hodnotách po celé posuzované období a dále se zhoršovaly i směrem k období přezkumného šetření.
(62)
Byla provedena analýza dovozu z Indie, Turecka a Nového Zélandu a ostatních částí světa. S ohledem na každý jednotlivý uvedený dovoz i na jejich celek se usuzuje, že nepříznivý účinek dovozu z těchto zemí není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou v případě pravděpodobného nárůstu dumpingového čínského dovozu a z toho vyplývajícího dalšího zhoršování situace výrobního odvětví Unie, pokud by byla opatření zrušena.
(63)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje podmínek, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.
(64)
Vyvozuje se rovněž závěr, že situace, kdy dochází k újmě výrobnímu odvětví Unie je převážně způsobena pokračujícím (i v menších kvantitě) dumpingovým a levným dovozem z ČLR.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(65)
Ačkoliv objem dovozu z ČLR po uložení opatření v roce 2006 významně poklesl, usuzuje se, že v ČLR existují nadále významné volné výrobní kapacity (viz 22. bod odůvodnění). Tyto volné kapacity mohou být snadno přesměrovány na trh Unie v případě, že by opatření byla zrušena.
(66)
Usuzuje se, že pokud by opatření byla zrušena, čínští vyvážející výrobci by s největší pravděpodobností usilovali o znovunabytí svého původního podílu na trhu v Unii. Skutečně, významné podbízení zjištěné šetřením ukazuje, že úroveň cen v Unii činí unijní trh velmi zajímavým pro čínský dovoz (viz 22. bod odůvodnění).
2. Závěr týkající se přetrvávání újmy
(67)
Na tomto základě se vyvozuje závěr, že v případě zrušení opatření na dovoz z ČLR by s největší pravděpodobností újma pro výrobní odvětví Unie újma přetrvala.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(68)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a uživatelů na straně druhé.
(69)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(70)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům týkajícím se pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(71)
Výrobní odvětví Unie tvořené malými a středními podniky trvale ztrácelo podíl na trhu a utrpělo v posuzovaném období podstatnou újmu. Pokud by měla být opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by se s největší pravděpodobností ocitlo v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců
(72)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Podnikání v oblasti zámiše přestavuje pouze omezenou část jejich obratů. Neobjevují se náznaky, že by přetrvávání opatření mělo mít nějaké významné negativní dopady na jejich činnost.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(73)
Žádné ze sdružení uživatelů či spotřebitelů se ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření stejně jako v případě původního šetření nepřihlásilo. Vzhledem k tomu, že se v původním šetření usuzovalo, že by dotyčná opatření neměla mít nepatřičný nepříznivý vliv na zájmy těchto stran, a při zohlednění jejich stálé nespolupráce může být vyvozen závěr, že jejich zájmy při zachování opatření zůstanou nedotčeny. Významný dovoz z jiných zdrojů a za konkurenceschopné ceny ve skutečnosti zajistí, že uživatelé a spotřebitelé budou mít nadále velký výběr různých dodavatelů dotčeného výrobku a za přiměřené ceny.
5. Závěr
(74)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(75)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(76)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz zámiše pocházejícího z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření byla uložena ve formě valorického cla o sazbě ve výši 58,9 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Na dovoz zámiše a kombinovaného zámiše, též vystřiženého na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházejícího z Čínské lidové republiky, kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, se ukládá konečné antidumpingové clo.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 58,9 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. prosince 2012.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 1153/2012
z dne 3. decembra 2012
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz semiš usnja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) in zlasti člena 9(4) in člena 11(2) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s Svetovalnim odborom predložila Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija),
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Svet je po protidampinški preiskavi (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava) z Uredbo (ES) št. 1338/2006 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz semiš usnja, ki se trenutno uvršča pod oznaki KN 4114 10 10 in 4114 10 90, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali zadevna država) (v nadaljnjem besedilu: dokončni protidampinški ukrepi). Ti ukrepi so bili v obliki dajatve ad valorem v višini 58,9 %.
2. Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa
(2)
Komisija je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih dokončnih protidampinških ukrepov (3)14. junija 2011 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek je vložila UK Leather Federation (v nadaljnjem besedilu: vložnik), ki predstavlja več kot 50 % celotne proizvodnje semiš usnja v Uniji.
(3)
Poslani zahtevek je temeljil na izhodišču, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in škodil industriji Unije.
3. Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
(4)
Komisija je po posvetovanju s Svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, in je 13. septembra 2011 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (4) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), objavila začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
4. Preiskava
4.1 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
(5)
Preiskava nadaljevanja dampinga je zajela obdobje od 1. julija 2010 do 30. junija 2011 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Preučitev gibanja, pomembnega za oceno verjetnosti nadaljevanja škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2008 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
4.2 Strani, ki jih preiskava zadeva
(6)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnika in druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike v zadevni državi, nepovezane uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in predstavnike države izvoznice. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predložijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(7)
Zaradi očitnega velikega števila proizvajalcev Unije, proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi in nepovezanih uvoznikov se je zdelo primerno, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe preuči, ali bi bilo treba uporabiti vzorčenje. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in v tem primeru izbrala vzorec, so bile navedene strani pozvane, da se v skladu s členom 17 osnovne uredbe v 15 dneh po začetku pregleda javijo Komisiji in ji predložijo zahtevane informacije iz obvestila o začetku.
(8)
Uporabljeno je bilo vzorčenje za proizvajalce Unije in od treh znanih proizvajalcev Unije sta bili vzorčeni dve skupini proizvajalcev.
(9)
Kontaktiranih je bilo šest znanih proizvajalcev izvoznikov v LRK. Vendar pa nobena od teh družb ni sodelovala v preiskavi.
(10)
V zvezi z uvozniki je bilo identificiranih 35 nepovezanih uvoznikov semiš usnja v Uniji, ki so bili pozvani, da zagotovijo informacije za vzorčenje. Samo dva od njih sta se javila in bila pripravljena sodelovati v trenutnem pregledu. Zato za nepovezane uvoznike vzorčenje ni bilo potrebno.
(11)
Komisija je poslala vprašalnike vsem stranem, za katere je bilo znano, da jih to zadeva, in tistim, ki so se javili v rokih iz obvestila o začetku. Prejeti so bili odgovori od vzorčenih skupin proizvajalcev Unije in dveh sodelujočih nepovezanih uvoznikov. Nobeden od proizvajalcev izvoznikov v LRK ni sodeloval v pregledu in nobeno ustrezno združenje potrošnikov Komisiji ni zagotovilo informacij ali se ji javilo med preiskavo.
(12)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih zainteresiranih strani:
-
Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Združeno kraljestvo, in
-
Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Italija.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(13)
Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je enak kot v prvotni preiskavi, tj. semiš usnje in kombinacija semiš usnja, razrezano v oblike ali nerazrezano, vključno s „crust“ semiš usnjem in kombinacijo „crust“ semiš usnja, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek), ki se trenutno uvršča pod oznaki KN 4114 10 10 in 4114 10 90.
(14)
S preiskavo je bilo tako kot s prvotno preiskavo potrjeno, da imajo zadevni izdelek, izdelki, ki se proizvajajo in prodajajo na domačem trgu v LRK, ter tisti, ki jih proizvajalci Unije proizvajajo in prodajajo v Uniji, enake osnovne fizikalne in tehnične lastnosti ter se enako uporabljajo, zato se v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.
C. VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA
(15)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bilo preučeno, ali bi bilo verjetno, da bi iztek obstoječih ukrepov povzročil nadaljevanje dampinga.
1. Uvodne opombe
(16)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 9, nobeden od šestih kontaktiranih proizvajalcev izvoznikov iz LRK ni sodeloval v preiskavi in ugotovitve o verjetnosti nadaljevanja dampinga so morale temeljiti na razpoložljivih dejstvih, zlasti na informacijah, ki jih je predložil vložnik, vključno z informacijami v zahtevku za pregled, in na statistiki v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
2. Damping uvoza v OPP
2.1 Primerljiva država
(17)
V skladu z določbami člena 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo treba normalno vrednost določiti na podlagi cene ali konstruirane normalne vrednosti, pridobljene v ustrezni tretji državi s tržnim gospodarstvom (v nadaljnjem besedilu: primerljiva država), ali cene iz primerljive države v druge države, vključno z Unijo, ali, kadar to ni mogoče, na kateri koli drugi razumni podlagi, vključno s ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje v Uniji za podoben izdelek in je po potrebi ustrezno prilagojena, da vključuje razumno stopnjo dobička.
(18)
V prvotni preiskavi so bile kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti uporabljene ZDA. Edini proizvajalec semiš usnja v ZDA v času prvotne preiskave je odtlej zaprl svoj proizvodni obrat. Od takrat se semiš usnje uvaža iz skupnega podjetja v Turčiji. Ker v ZDA ni več znatne proizvodnje semiš usnja, so bile v obvestilu o začetku iz tega pregleda kot primerljive države predvidene druge države, in sicer Nova Zelandija, Turčija in Indija. Kontaktirani so bili proizvajalci iz možnih primerljivih držav Nove Zelandije, Turčije in Indije, vendar sodelovanja ni bilo mogoče vzpostaviti.
(19)
Normalna vrednost je bila zaradi nesodelovanja proizvajalca v primerljivi državi določena na podlagi informacij o povprečni ceni uvoza iz Indije v Unijo, kot so na voljo v uvozni statistiki Eurostata za OPP (Indija je država z največjim obsegom uvoza v Unijo). Izvozna cena je zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz LRK temeljila na informacijah o povprečni ceni kitajskega uvoza v Unijo, kot so na voljo v uvozni statistiki Eurostata za OPP. Na tej podlagi je bila stopnja dampinga določena kot razlika med povprečno ceno indijskega uvoza v Unijo, uporabljeno kot normalna vrednost, in povprečno ceno kitajskega uvoza, uporabljeno kot izvozna cena. Rezultat izračuna dampinga je bila stopnja dampinga 64 %.
2.2 Razvoj uvoza v primeru razveljavitve ukrepov
(20)
Poleg analize obstoja dampinga v OPP je bila preučena verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. Ker v tej preiskavi ni sodeloval noben proizvajalec izvoznik v LRK, spodaj navedeni sklepi temeljijo na dejstvih, ki so na voljo v skladu s členom 18 osnovne uredbe, tj. na informacijah iz zahtevka za pregled, podatkih vložnika ter Eurostatovih podatkih.
(21)
V zvezi s tem so bili analizirani naslednji dejavniki: razvoj uvoza iz LRK, proizvodnja in neizkoriščene zmogljivosti proizvajalcev izvoznikov ter privlačnost trga Unije v smislu cen in obsega.
(22)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 32, primerjava cen uvoza iz LRK v OPP in cen industrije Unije kaže znatno nelojalno nižanje cen (51,6 %). Trg Unije ostaja privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike v smislu cen in obsega. To je podkrepljeno še z dejstvom, da so v LRK po uvedbi ukrepov, ko se je uvoz iz LRK zmanjšal, na razpolago znatne proizvodne zmogljivosti. Že pred uvedbo ukrepov je LRK potrojila svoj tržni delež Unije za ta izdelek - z 10,7 % tržnega deleža Unije leta 2001 na 31,7 % leta 2004. Poleg tega so kitajske izvozne cene za Unijo še vedno višje od cen na trgih nekaterih drugih tretjih držav, zaradi česar je trg Unije privlačnejši za kitajske proizvajalce izvoznike.
(23)
Navedena analiza kaže, da je kitajski izvoz na trg Unije še vedno potekal po dampinških cenah z zelo visokimi stopnjami dampinga. Zlasti glede na analizo ravni cen v Uniji ter glede na razpoložljive zmogljivosti v LRK je mogoče ugotoviti, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru odprave ukrepov.
D. ŠKODA
1. Industrija Unije
(24)
V Uniji podobni izdelek proizvajajo tri družbe (skupine družb). Dve izmed njih zastopa vložnik, sedež pa imata v Združenem kraljestvu oziroma Italiji ter nekaj obratov na Poljskem in v Romuniji. Tretji proizvajalec ima sedež v Italiji in podpira zahtevek. Vsi drugi proizvajalci semiš usnja so sporočili, da so svoje proizvodne obrate zaprli leta 2006, ko so bili uvedeni prvotni ukrepi.
(25)
Celotna proizvodnja Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe je bila določena na podlagi izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije in osnovnih makro podatkov, ki jih je predložil tretji proizvajalec pri preverjanju zastopanosti/vzorčenju. Te družbe predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe ter se v nadaljevanju imenujejo „industrija Unije“. Dva vzorčena proizvajalca predstavljata 80 % proizvodnje Unije.
(26)
Ker mikroekonomski kazalniki škode temeljijo samo na podatkih iz dveh družb, so izraženi v obliki indeksa, da se v skladu s členom 19 osnovne uredbe ohrani zaupnost.
2. Potrošnja na trgu Unije
(27)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije ter Eurostatovih podatkov o uvozu.
(28)
Opozoriti je treba tudi, da so se od leta 2010 prek Španije uvažale znatne količine poceni semiš usnja v druge dele Unije (okrog 31 % v smislu tržnega deleža). Opozoriti je treba, da Španija ne proizvaja več podobnega izdelka ter da prodaja semiš usnja iz Španije v druge dele Unije presega uvoz. Te količine so se dodale podatku o potrošnji. Med letom 2008 in OPP se je potrošnja Unije povečala za 26 %, večinoma leta 2009 in 2010.
Tabela 1
2008
2009
2010
OPP
Skupna potrošnja Unije (v 1 000 kvadratnih čevljev) (5)
22 107
22 300
28 434
27 827
Indeks (2008 = 100)
100
101
129
126
3. Uvoz iz LRK
(a) Obseg in tržni delež
(29)
Po uvedbi ukrepov leta 2006 se je kitajski uvoz znatno zmanjšal in je še vedno precej omejen, v OPP je tako predstavljal tržni delež v višini približno 4 %. Ne glede na to se je v obravnavanem obdobju obseg uvoza s poreklom iz LRK povečal za 9 odstotnih točk in v OPP dosegel raven 1 103 330 kvadratnih čevljev. Vendar se kitajski uvoz ni povečal enako hitro kot potrošnja Unije in tržni delež kitajskega uvoza se je v obravnavanem obdobju zmanjšal.
Tabela 2
2008
2009
2010
OPP
Obseg uvoza iz zadevne države (v 1 000 kvadratnih čevljev) (6)
1 010,00
786,67
883,33
1 103,33
Indeks (2008 = 100)
100
78
87
109
Tržni delež uvoza iz zadevne države (6)
5 %
4 %
3 %
4 %
(b) Cene
(i) Razvoj cen
(30)
Povprečna cena kitajskega uvoza se je v obravnavanem obdobju spreminjala. Leta 2009 se je cena v primerjavi z letom 2008 sprva povečala in nato padla za 13 % leta 2010, nato pa se je v OPP vrnila na raven iz leta 2008.
Tabela 3
2008
2009
2010
OPP
Cena uvoza iz zadevne države (EUR/kvadratni čevelj) (7)
0,45
0,61
0,39
0,46
Indeks (2008 = 100)
100
136
87
102
(ii) Nelojalno nižanje cen
(31)
Za analizo nelojalnega nižanja cen so bile tehtane povprečne prodajne cene industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije primerjane z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami CIF izvoznikov iz LRK. Zato so bile prodajne cene industrije Unije prilagojene zlasti za stroške kreditov, stroške dostave in pakiranja ter provizije na ravni franko tovarna. Cene CIF izvoza iz LRK so bile pridobljene od Eurostata in prilagojene tako, da zajemajo vse stroške v zvezi s carinjenjem, tj. carinsko tarifo in stroške po uvozu (cena z vsemi stroški, vključno z raztovarjanjem).
(32)
Primerjava je pokazala, da je v OPP uvoz zadevnega izdelka nelojalno nižal cene industrije Unije za približno 51,6 %.
4. Gospodarski položaj industrije Unije
(33)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki vplivajo na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(34)
Za analizo škode so bili določeni kazalci škode na naslednjih dveh ravneh:
-
makroekonomski kazalniki (proizvodnja, zmogljivost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlovanje, produktivnost, povprečne cene na enoto in višina stopenj dampinga ter okrevanje od učinkov preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne industrije Unije na podlagi informacij, zbranih iz v celoti izpolnjenih vprašalnikov za vzorčene družbe, in makro podatkov, ki jih je predložil tretji proizvajalec Unije,
-
analiza mikroekonomskih kazalcev (zaloge, plače, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok, zmožnost zbiranja kapitala in naložbe) je temeljila na informacijah iz ustrezno preverjenih izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložile vzorčene družbe. Za te informacije se šteje, da so reprezentativne za celotno industrijo Unije. Glede na to, da se ti kazalniki nanašajo na samo dve družbi, absolutnih številk zaradi zaupnosti v skladu s členom 19 osnovne uredbe ni mogoče razkriti, zato so v nadaljevanju navedeni samo indeksi.
(a) Makroekonomski kazalniki
4.1 Proizvodnja
(35)
Od leta 2008 se je proizvodnja Unije nenehno zmanjševala in se je v OPP zmanjšala za 12 % pod ravnjo iz leta 2008, kljub dejstvu, da se je potrošnja v istem obdobju povečala za 26 %.
Tabela 4
2008
2009
2010
OPP
Proizvodnja (v 1 000 kvadratnih čevljev) (8)
7 659
7 223
7 100
6 753
Indeks (2008 = 100)
100
94
93
88
4.2 Proizvodna zmogljivost in stopnje izkoriščenosti zmogljivosti
(36)
Proizvodna zmogljivost je med letom 2008 in OPP ostala stabilna. Ker je bila izkoriščenost zmogljivosti že na nizki ravni leta 2008, je zmanjšanje proizvodnje med letom 2008 in OPP povzročilo dodatno znatno zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti, in sicer za 7 odstotnih točk med letom 2008 in OPP.
Tabela 5
2008
2009
2010
OPP
Proizvodna zmogljivost (v 1 000 kvadratnih čevljev) (9)
13 290
13 290
13 290
13 290
Indeks (2008 = 100)
100
100
100
100
Izkoriščenost zmogljivosti (9)
58 %
54 %
53 %
51 %
Indeks (2008 = 100)
100
94
93
88
4.3 Obseg prodaje
(37)
Prodaja industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je med letoma 2008 in 2009 povečala za 5 %, leta 2010 se je zmanjšala za 2 %, v OPP pa je zopet narasla. Na splošno se je obseg prodaje v obravnavanem obdobju povečal za 9 %.
Tabela 6
2008
2009
2010
OPP
Obseg prodaje Unije nepovezanim strankam (v 1 000 kvadratnih čevljev) (10)
5 144
5 393
5 324
5 627
Indeks (2008 = 100)
100
105
103
109
4.4 Tržni delež
(38)
Med letoma 2008 in 2009 je industriji Unije uspelo ponovno povečati tržni delež za 1 % z že tako nizke stopnje 23 % leta 2008, nato pa se je v OPP njen tržni delež zmanjšal za 4 odstotne točke in je tako znašal le 20 %.
Tabela 7
2008
2009
2010
OPP
Tržni delež industrije Unije (11)
23 %
24 %
19 %
20 %
Indeks (2008 = 100)
100
104
80
87
4.5 Rast
(39)
Med letom 2008 in OPP, ko se je potrošnja Unije povečala za 26 %, se je obseg prodaje proizvajalcev Unije na trgu Unije povečal samo za 9 %, njihov tržni delež pa se je zmanjšal za 3 odstotne točke. Zato se ugotavlja, da so lahko proizvajalci Unije le malo izkoristili rast trga.
4.6 Zaposlenost
(40)
Potem ko se je zaposlenost prvič znatno zmanjšala za 9 % med letoma 2008 in 2009, se je raven zaposlenosti v industriji Unije še naprej zmanjševala. Od 74 zaposlenih leta 2008 jih je v OPP ostalo zaposlenih samo 59, kar pomeni skupno zmanjšanje za 19 %.
Tabela 8
2008
2009
2010
OPP
Zaposlenost na področju zadevnega izdelka (število oseb) (12)
74
67
62
59
Indeks (2008 = 100)
100
91
84
81
4.7 Produktivnost
(41)
Produktivnost delovne sile v industriji Unije, merjena s proizvodnjo na zaposleno osebo na leto, se je med letom 2008 in OPP povečala za 9 %. To kaže na dejstvo, da se je zaposlovanje zniževalo hitreje kot proizvodnja.
Tabela 9
2008
2009
2010
OPP
Produktivnost (kvadratni čevlji na zaposlenega) (13)
104 031
107 536
114 512
113 655
Indeks (2008 = 100)
100
103
110
109
4.8 Prodajne cene in dejavniki, ki vplivajo na domače cene
(42)
Prodajne cene industrije Unije na enoto so ostale stabilne med letom 2008 in OPP. Kot je bilo navedeno, je dampinški kitajski uvoz znatno nelojalno nižal cene industrije Unije. Vendar so se ravni cen ohranile na račun tržnega deleža industrije Unije.
Tabela 10
2008
2009
2010
OPP
Cena na enoto na trgu Unije (EUR/kvadratni čevelj) (14)
1,01
0,97
1,01
1,01
Indeks (2008 = 100)
100
96
100
100
4.9 Višina stopnje dampinga
(43)
Glede na obseg, tržni delež in cene uvoza iz LRK učinka dejanske stopnje dampinga na industrijo Unije ni mogoče obravnavati kot zanemarljivega.
4.10 Okrevanje od učinkov preteklega dampinga
(44)
Preučeni kazalniki kažejo, da je gospodarski in finančni položaj industrije Unije kljub uvedbi protidampinških ukrepov leta 2006 ostal zelo ranljiv in oslabljen. Zato dejanskega okrevanja po preteklem dampingu ni bilo mogoče ugotoviti in šteje se, da industrija Unije ostaja ranljiva za škodljive učinke kakršnega koli dampinškega uvoza na trg Unije.
(b) Mikroekonomski kazalniki
4.11 Zaloge
(45)
Raven končnih zalog industrije Unije se je med letom 2008 in OPP znatno povečala za 31 %. Nadaljnja analiza je omogočila bolj natančno oceno razvoja števila mesecev proizvodnje, ki ustrezajo zalogi. V tem oziru je zaloga vzorčenih proizvajalcev leta 2008 ustrezala približno petmesečni proizvodnji (43 %), vendar jih je pritisk dampinškega uvoza prisilil k povečanju zalog na raven, ki ustreza več kot sedmim mesecem proizvodnje (kar ustreza 63 % celotne letne proizvodnje) v OPP. Zato se sklepna ugotovitev, da gibanje zalog kaže na stanje škode, potrdi.
Tabela 11
2008
2009
2010
OPP
Končne zaloge (v kvadratnih čevljih) (15)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2008 = 100)
100
116
135
131
4.12 Plače
(46)
Povprečna plača na zaposlenega je bila stabilna med letoma 2008 in 2009 ter med letom 2010 in OPP. Razlog za občutno povečanje za 20 % med letoma 2009 in 2010 je znatno povečanje stroškov dela v dveh vzorčenih družbah kljub zmanjšanju zaposlovanja.
Tabela 12
2008
2009
2010
OPP
Letni stroški dela na zaposlenega (v 1 000 EUR) (16)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2008 = 100)
100
100
120
120
4.13 Naložbe
(47)
Letne naložbe vzorčenih družb v proizvodnjo podobnega izdelka so bile namenjene predvsem vzdrževanju in so se med letom 2008 in OPP povečale za 21 %. Občutno povečanje med letom 2010 in OPP je posledica nakupa nekaj opreme s strani ene od vzorčenih družb leta 2011.
Tabela 13
2008
2009
2010
OPP
Neto naložbe (EUR) (17)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2008 = 100)
100
102
72
121
4.14 Dobičkonosnost in donosnost naložb
(48)
Industrija Unije je imela izgube v celotnem obravnavanem obdobju. Med letom 2008 in OPP so se izgube več kot podvojile (tako v absolutnem smislu kot izraženo v odstotku prometa).
(49)
Podobno je bila donosnost naložb v celotnem obravnavanem obdobju negativna in se je med letom 2008 in OPP zmanjšala za -131 odstotnih točk.
Tabela 14
2008
2009
2010
OPP
Neto dobiček prodaje nepovezanim strankam v EU (v % neto prodaje) (18)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 203
Donosnost naložb (neto dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb) (18)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2008 = 100)
- 100
-95
-73
- 231
4.15 Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(50)
Neto denarni tok iz poslovanja je ostal negativen v celotnem obravnavanem obdobju in se je med letom 2008 in OPP zmanjšal za skoraj - 300 odstotnih točk.
Tabela 15
2008
2009
2010
OPP
Denarni tok (EUR) (19)
Zaupne poslovne informacije
Indeks (2008 = 100)
- 100
- 115
-77
- 398
(51)
Nobenih znakov ni bilo, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala.
(c) Vpliv dampinškega uvoza in drugih dejavnikov
4.16 Učinek dampinškega uvoza
(52)
Po uvedbi ukrepov se je kitajski uvoz znatno zmanjšal in je še vedno precej omejen, v OPP je predstavljal tržni delež v višini približno 4 %. Vendar je primerjava cen tega uvoza in cen industrije Unije pokazala znatno nelojalno nižanje cen (51,6 %). Glede na to, da je semiš usnje standardiziran izdelek, da je obseg izdelka zelo omejen in da je kitajsko blago z vidika kakovosti podobno evropskemu, relativno majhen tržni delež kitajskega uvoza skupaj z znatnim nelojalnim nižanjem cen kaže na znaten učinek tega uvoza na položaj industrije Unije.
4.17 Uvoz iz drugih držav
(53)
Uvoz iz Indije, Turčije in Nove Zelandije je znaten, kot tudi nekaj uvoza iz drugih držav, ki skupaj v OPP predstavlja tržni delež v višini 46 % (v primerjavi s 60 % leta 2008).
(54)
V zvezi z uvozom iz Indije je treba opozoriti, da je njegov obseg znaten in da se je njegov tržni delež povečal z 11 % leta 2008 na 16 % v OPP. Hkrati so povprečne cene indijskega uvoza nekoliko nižje od povprečnih cen proizvajalcev Unije. Glede na velik obseg in cenovne razlike se šteje, da uvoz iz Indije do neke mere prispeva k negativnemu gospodarskemu položaju industrije Unije. Hkrati je treba opozoriti, da so cene indijskega uvoza za več kot 60 % višje od dampinškega kitajskega uvoza. Zato se šteje, da ta omejeni učinek na trenutni položaj industrije Unije po vsej verjetnosti v primeru razveljavitve ukrepov ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije.
Tabela 16
2008
2009
2010
OPP
Obseg uvoza iz Indije (v 1 000 kvadratnih čevljev) (20)
2 330,00
2 123,33
4 276,67
4 436,67
Tržni delež uvoza iz Indije (20)
11 %
10 %
15 %
16 %
Povprečna cena uvoza iz Indije (EUR/kvadratni čevelj)
0,79
0,82
0,66
0,75
(55)
Znaten je tudi uvoz iz Turčije, ki v OPP predstavlja 10 % tržni delež (v primerjavi z 18 % leta 2008). V istem obdobju so povprečne cene tega uvoza veliko višje od semiš usnja iz LRK in zelo blizu ravni cen industrije Unije. Glede na padajoč trend uvoza iz Turčije in njegove relativno visoke cene se šteje, da v primeru razveljavitve ukrepov ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije.
Tabela 17
2008
2009
2010
OPP
Obseg uvoza iz Turčije (v 1 000 kvadratnih čevljev) (21)
4 063,33
2 623,33
2 933,33
2 700,00
Tržni delež uvoza iz Turčije (21)
18 %
12 %
10 %
10 %
Povprečna cena uvoza iz Turčije (EUR/kvadratni čevelj)
0,77
0,89
1,05
1,20
(56)
Znaten je tudi uvoz iz Nove Zelandije, ki v OPP predstavlja 7 % tržni delež in se je povečal s 3 % leta 2008. Vendar so povprečne cene tega uvoza veliko višje od cen semiš usnja iz LRK in celo višje od ravni cen industrije Unije. Glede na razmeroma visoke cene uvoza iz Nove Zelandije se šteje, da v primeru razveljavitve ukrepov tudi ta ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije.
Tabela 18
2008
2009
2010
OPP
Obseg uvoza iz Nove Zelandije (v 1 000 kvadratnih čevljev) (22)
716,67
2 426,67
1 966,67
1 883,33
Tržni delež uvoza iz Nove Zelandije (22)
3 %
11 %
7 %
7 %
Povprečna cena uvoza iz Nove Zelandije (EUR/kvadratni čevelj)
1,29
1,43
1,43
1,48
(57)
Uvoz iz preostalega dela sveta predstavlja 13 % tržni delež v OPP (v primerjavi s 27 % leta 2008). V istem obdobju so povprečne cene tega uvoza veliko višje od semiš usnja iz LRK in blizu ravni cen industrije Unije. Glede na padajoči trend uvoza iz preostalega dela sveta in njegove razmeroma visoke cene v primerjavi z uvozom semiš usnja iz LRK se šteje, da tudi ta v primeru razveljavitve ukrepov ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije.
Tabela 19
2008
2009
2010
OPP
Obseg uvoza iz preostalega dela sveta (v 1 000 kvadratnih čevljev) (23)
5 896,67
4 013,33
4 480,00
3 556,67
Tržni delež uvoza iz preostalega dela sveta (23)
27 %
18 %
16 %
13 %
Povprečna cena uvoza iz preostalega dela sveta (EUR/kvadratni čevelj)
0,63
0,84
0,81
0,84
(58)
Uvoz iz vseh drugih tretjih držav skupaj predstavlja 46 % tržni delež v OPP (v primerjavi s 60 % leta 2008). V istem obdobju so povprečne cene tega uvoza veliko višje od semiš usnja iz LRK in zelo blizu ravni cen industrije Unije. Glede na padajoči trend uvoza iz tretjih držav in njegove relativno visoke cene se šteje, da tudi ta uvoz skupaj v primeru razveljavitve ukrepov ne bi prekinil vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije.
Tabela 20
2008
2009
2010
OPP
Obseg uvoza iz drugih držav (v 1 000 kvadratnih čevljih) (24)
13 006,67
11 186,67
13 656,67
12 576,67
Indeks (2008 = 100)
100
86
105
97
Tržni delež uvoza iz drugih držav (24)
60 %
51 %
49 %
46 %
Povprečna cena uvoza iz drugih držav (EUR/kvadratni čevelj)
0,74
0,98
0,91
0,98
5. Sklepi o položaju industrije Unije
(59)
V Uniji so samo še trije proizvajalci (vsi trije MSP). Za vse druge proizvajalce semiš usnja je znano, da so svoje proizvodne obrate zaprli leta 2006, ko so bili uvedeni prvotni ukrepi. To je mogoče posledica vse večjega pritiska dampinškega kitajskega uvoza na trg Unije, tudi ob čedalje večji potrošnji.
(60)
Analiza škode je pokazala, da se je položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju poslabšal. Zlasti je upadla proizvodnja, in sicer za približno 12 %, in čeprav je prodaja rahlo narasla, je bilo to povečanje manjše od povečanja potrošnje in zato se je tržni delež proizvajalcev Unije zmanjšal za 3 odstotne točke.
(61)
Hkrati analiza mikroekonomskih kazalnikov kaže, da so dobičkonosnost, donosnost naložb in denarni tok industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju ostali negativni in se proti prihajajočemu OPP vedno bolj slabšali.
(62)
Analiziran je bil uvoz iz Indije, Turčije, Nove Zelandije in preostalega dela sveta. Za vsak tak tok uvoza in celoten uvoz skupaj velja, da v primeru razveljavitve ukrepov vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo v primeru verjetnega povečanja dampinškega kitajskega uvoza in posledičnega nadaljnjega poslabšanja položaja industrije Unije ne bi bila prekinjena.
(63)
Glede na navedeno se sklepa, da je industrija Unije še naprej trpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe in da je njen položaj zelo nestabilen, ranljiv in daleč od stanja, ki bi se lahko pričakovalo v primeru njenega okrevanja po škodi, ugotovljeni v prvotni preiskavi.
(64)
Prav tako je bilo ugotovljeno, da je oškodovan položaj industrije Unije nastal predvsem zaradi nadaljnjega obstoja (čeprav v manjših količinah) dampinškega in poceni uvoza iz LRK.
E. VERJETNOST NADALJEVANJA ŠKODE
1. Učinek predvidenega obsega uvoza in cen v primeru razveljavitve ukrepov
(65)
Čeprav se je obseg uvoza iz LRK po uvedbi ukrepov v letu 2006 znatno zmanjšal, se šteje, da v LRK še naprej obstajajo znatne proizvodne zmogljivosti (glej uvodno izjavo 22). Te neizkoriščene zmogljivosti je mogoče v primeru razveljavitve ukrepov zlahka preusmeriti na trg Unije.
(66)
V primeru razveljavitve ukrepov velja, da bi si kitajski proizvajalci izvozniki po vsej verjetnosti prizadevali za ponovno pridobitev izgubljenega tržnega deleža v Uniji. Znatno nelojalno nižanje cen, ugotovljeno s preiskavo, res kaže, da je Unija zaradi ravni cen zelo zanimiv trg za kitajski uvoz (glej uvodno izjavo 22).
2. Zaključek o nadaljevanju škode
(67)
Na podlagi tega se sklepa, da bi razveljavitev ukrepov v zvezi z uvozom iz LRK po vsej verjetnosti privedla do nadaljevanja škode za industrijo Unije.
F. INTERES UNIJE
1. Uvod
(68)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo preučeno, ali ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na presoji različnih vključenih interesov, tj. interesov industrije Unije na eni strani ter interesov uvoznikov in uporabnikov na drugi strani.
(69)
Opozoriti bi bilo treba, da je bilo v prvotni preiskavi ugotovljeno, da sprejetje ukrepov ni v nasprotju z interesom Unije. Glede na dejstvo, da je sedanja preiskava pregled in analizira položaj, v katerem že veljajo protidampinški ukrepi, je mogoče oceniti kakršen koli nepotreben negativen učinek trenutno veljavnih protidampinških ukrepov na zadevne strani.
(70)
Na podlagi navedenega je bilo preučeno, ali bi bilo mogoče v tem posebnem primeru kljub ugotovitvam o verjetnosti nadaljevanja škodljivega dampinga nedvomno ugotoviti, da ohranitev ukrepov ne bi bila v interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(71)
Industrija Unije, ki jo sestavljajo MSP, je nenehno izgubljala tržni delež in je v obravnavanem obdobju utrpela znatno škodo. V primeru razveljavitve ukrepov bi bila industrija Unije verjetno v še slabšem položaju.
3. Interes uvoznikov
(72)
V preiskavi sodelujeta dva nepovezana uvoznika. Dejavnosti v zvezi s semiš usnjem so le omejen del njunega prometa. Ni dokazov, da bi nadaljevanje ukrepov imelo kakršen koli znaten negativen učinek na njune dejavnosti.
4. Interes uporabnikov in potrošnikov
(73)
V roku iz obvestila o začetku se ni javilo nobeno združenje uporabnikov ali potrošnikov, kakor se je zgodilo tudi v prvotni preiskavi. Glede na to, da je v prvotni preiskavi veljalo, da zadevni ukrepi ne bi neprimerno vplivali na interese teh strani, in ob upoštevanju njihovega nenehnega nesodelovanja, je mogoče sklepati, da ohranitev ukrepov ne bo vplivala na njihove interese. Obstoj znatnega uvoza iz drugih virov in po konkurenčnih cenah bo zagotovil, da bodo uporabniki in potrošniki imeli široko izbiro različnih dobaviteljev zadevnega izdelka in to po razumnih cenah.
5. Sklep
(74)
Ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov je bilo ugotovljeno, da ni prepričljivih razlogov proti ohranitvi sedanjih protidampinških ukrepov.
G. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(75)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev veljavnih ukrepov. Odobreno jim je bilo tudi obdobje za predložitev pripomb po navedenem razkritju. Stališča in pripombe so bili ustrezno upoštevani, kjer je bilo to upravičeno.
(76)
Kot je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, iz navedenega sledi, da bi bilo treba ohraniti protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz semiš usnja s poreklom iz LRK. Opozoriti je treba, da te ukrepe sestavlja dajatev ad valorem v višini 58,9 % -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Na uvoz semiš usnja in kombinacije semiš usnja, razrezanega v oblike ali nerazrezanega, vključno s „crust“ semiš usnjem in kombinacijo „crust“ semiš usnja, ki se trenutno uvršča pod oznaki KN 4114 10 10 in 4114 10 90 in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se uvede dokončna protidampinška dajatev.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelke iz odstavka 1, znaša 58,9 %.
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 3. decembra 2012