ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. července 2014
o opatření SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), které provádí Dánsko a Švédsko v případě skupiny Scandinavian Airlines
(oznámeno pod číslem C(2014) 4532)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/938/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na rozhodnutí, kterým se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci podpory SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) (1),
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s uvedenými články, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
(1)
Koncem října 2012 Dánsko, Norsko a Švédsko (dále společně jen „dotčené státy“) neformálně kontaktovaly Komisi a Kontrolní úřad ESVO v souvislosti se svým záměrem podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji ve prospěch skupiny Scandinavian Airlines (dále jen „společnost SAS“, „skupina SAS“ či „společnost“). Dne 12. listopadu 2012 se dotčené státy rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, aniž by však tento krok Komisi formálně oznámily.
(2)
Dne 14. listopadu 2012 se Komise věcí nového revolvingového úvěrového nástroje začala ex officio zabývat. Komise zaslala Dánsku a Švédsku ve dnech 29. listopadu 2012, 18. prosince 2012, 28. ledna 2013 a 18. února 2013 žádosti o informace, na něž ve dnech 6. prosince 2012, 8. ledna 2013, 5. a 13. února 2013 a 22. března 2013 obdržela odpovědi. V dopise ze dne 3. června 2013 poskytly Dánsko a Švédsko doplňující informace.
(3)
Dne 20. listopadu 2012 navíc Komise obdržela stížnost od společnosti Ryanair a následně dne 4. února 2013 stížnost od Sdružení evropských nízkonákladových leteckých dopravců (European Low Fares Airline Association, dále jen „ELFAA“), k nimž Dánsko a Švédsko podaly připomínky v dopise ze dne 22. března 2013.
(4)
Dopisem ze dne 19. června 2013 oznámila Komise Dánsku a Švédsku své rozhodnutí (dále „rozhodnutí o zahájení řízení“) zahájit v souvislosti s touto podporou řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“). Dánsko a Švédsko podaly k rozhodnutí o zahájení řízení připomínky v dopisech ze dne 19. srpna 2013.
(5)
Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (2) dne 28. září 2013. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k uvedeným opatřením podaly připomínky.
(6)
Dne 28. října obdržela Komise připomínky od skupiny SAS a od společnosti Foundation Asset Management Sweden AB (dále jen „společnost FAM“) (3). Dne 5. listopadu 2013 Komise tyto připomínky postoupila Dánsku a Švédsku, aby na ně mohly reagovat. V dopisech ze dne 4. a 5. prosince 2013 dánské a švédské úřady uvedly, že k připomínkám skupiny SAS a společnosti FAM nemají žádné připomínky.
(7)
Komise si dopisem ze dne 25. února 2014 od Dánska a Švédska vyžádala další informace, oba členské státy na něj odpověděly dne 25. března 2014. V dopisech ze dne 5. a 7. března 2014 navíc dánské a švédské úřady Komisi informovaly, že se společnost SAS rozhodla nový revolvingový úvěrový nástroj zrušit a prozkoumat jiné možnosti, jak posílit svou kapitálovou základnu. Toto zrušení nabylo účinnosti dne 4. března 2014.
(8)
Švédsko a Dánsko dopisem ze dne 4. července 2014 respektive dopisem ze dne 7. července 2014 vyjádřily svůj souhlas s tím, že se vzdávají práv plynoucích z článku 342 SFEU ve spojení s článkem 3 nařízení ES 1/1958 a že toto rozhodnutí bude přijato a oznámeno v angličtině.
(9)
V rámci tohoto řízení je k posouzení toho, zda Dánsko a Švédsko dodržely ustanovení SFEU, příslušná výlučně Komise. Na druhou stranu je k posouzení toho, zda ustanovení Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „dohoda o EHS“) dodrželo Norsko, podle čl. 109 odst. 1 této dohody ve spojení s článkem 24 Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora příslušný Kontrolní úřad ESVO. Podle ustanovení čl. 109 odst. 2 dohody o EHS a protokolu 27 k této dohodě mají dále za účelem zajištění jednotného uplatňování v celém EHS Kontrolní úřad ESVO a Komise spolupracovat, vyměňovat si informace a navzájem konzultovat politické otázky týkající se kontroly i jednotlivých případů.
(10)
Ve světle výše uvedeného a vzhledem k tomu, že oba orgány jsou v této věci příslušné paralelně, spolupracovala Komise před přijetím tohoto rozhodnutí s Kontrolním úřadem ESVO a věc s ním konzultovala.
2. SKANDINÁVSKÝ TRH LETECKÉ DOPRAVY
(11)
V období let 2001 až 2011 skandinávský trh letecké dopravy (zahrnující Dánsko, Švédsko, Finsko a Norsko) vyjádřený sedadlokilometry ve vztahu k dostupným sedadlům (4) podle dostupných údajů vzrostl o 126 %. Téměř veškerý tento nárůst na skandinávském trhu v oblasti přepravy na krátké vzdálenosti lze přičíst nízkonákladovým dopravcům, zejména společnostem Norwegian Air Shuttle a Ryanair. Odhaduje se, že nízkonákladové společnosti se na růstu v tomto období podílely 90 % (5).
(12)
Navzdory tomu, že se zvýšil význam nízkonákladových leteckých společností, zůstává na skandinávském trhu největším hráčem společnost SAS, jejíž podíl na trhu v roce 2011 dosahoval 35,6 %, což je podstatně méně než podíl přesahující 50 %, kterého tato společnost dosahovala před deseti lety. Podíl společnosti Norwegian Air Shuttle dosahoval v témže roce 18,7 % a podíl společnosti Ryanair pak 6,8 %.
3. PŘÍJEMCE
(13)
Společnost SAS je vlajkovým dopravcem dotčených států, největší leteckou společností ve Skandinávii a osmou největší leteckou společností v Evropě. Je také zakládajícím členem Star Alliance. Sídlo této skupiny leteckých společností, jejíž součástí jsou společnosti Scandinavian Airlines, Widerøe (6) a Blue1, je ve Stockholmu a jejím hlavním evropským a mezikontinentálním uzlem je letiště v Kodani. V roce 2013 přepravila společnost SAS přibližně 28 milionů cestujících, přičemž její obrat se pohyboval okolo 42 miliard SEK.
(14)
V současnosti vlastní 50 % společnosti SAS dotčené státy: 21,4 % připadá na Švédsko, 14,3 % na Dánsko a 14,3 % na Norsko. Hlavním soukromým akcionářem je nadace Knuta a Alice Wallenbergových („nadace KAW“) s podílem 7,6 %, velikost podílů zbylých akcionářů nepřesahuje 1,5 %.
Tabulka 1
Hlavní akcionáři společnosti SAS AB k 31. březnu 2012 (7)
Akcionář
Celkem (%)
Švédský stát
21,4
Dánský stát
14,3
Norský stát
14,3
Nadace Knuta a Alice Wallenbergových
7,6
Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension
1,5
A.H Värdepapper AB
1,4
Unionen
1,4
Dánská národní banka
1,4
Robur Försäkring
0,9
Ponderus Försäkring
0,8
Andra AP-fonden
0,5
Tredje AP-fonden
0,5
SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79
0,5
Nordnet Pensionsförsäkring AB
0,4
Swedbank Robur Sverigefond
0,4
Swedbank Robur Sverigefond Mega
0,3
JPM Chase NA
0,3
AMF Aktiefond Småbolag
0,3
JP Morgan Bank
0.3
KPA Pensionsförsäkring AB
0,2
Nomura International
0,2
(15)
Finanční situace SAS je již několik let neutěšená, mezi lety 2008 a 2013 byla společnost opakovaně ve ztrátě. V listopadu 2012 snížila ratingová agentura Standard and Poor's („S&P“) rating této společnosti z B- na CCC+ (8). Tržním prostředím, jež se vyznačovalo vysokými cenami paliv a nejistou poptávkou, se tyto problémy zvýraznily.
(16)
Z výročních zpráv společnosti SAS konkrétně vyplývá, že mezi lety 2008 a 2012 zaznamenala tato společnost každý rok výrazné ztráty a vykazovala významné částky čistého finančního dluhu.
Tabulka 2
Klíčové finanční údaje společnosti SAS za období 2007-2012 (v milionech SEK) (9)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
(leden-říjen)
Výnosy
50 958
52 870
44 918
41 070
41 412
35 986
Čistý finanční dluh
1 231
8 912
6 504
2 862
7 017
6 549
Zisk před zdaněním (EBT)
1 044
- 969
- 3 423
- 3 069
- 1 629
- 1 245
Čistý zisk
636
- 6 360
- 2 947
- 2 218
- 1 687
- 985
Peněžní tok za daný rok
- 1 839
- 3 084
- 1 741
868
- 1 243
- 1 018
Návratnost použitého kapitálu (v %)
6,7
- 19,6
- 11,7
- 7,6
- 2,2
- 8,1
Návratnost po zdanění vzhledem k účetní hodnotě vlastního kapitálu (v %)
3,8
- 47,6
- 26,8
- 17,0
- 12,0
- 24,8
Poměr úrokového krytí (v %)
1,8
- 5,3
- 4,4
- 1,9
- 0,6
- 1,6
(17)
Protože se její finanční situaci zhoršovala, realizovala společnost SAS v letech 2009-2010 program výrazného snížení nákladů („Core SAS“). Při provádění tohoto programu musela společnost SAS získat od svých akcionářů vlastní kapitál, a to prostřednictvím dvou emisí s předkupním právem: i) v hodnotě 6 miliard SEK v dubnu 2009 a ii) v hodnotě 5 miliard SEK v květnu 2010 (10).
(18)
Finanční problémy SAS kulminovaly v roce 2012, kdy společnost představila obchodní plán „4 Excellence Next Generation“ (dále jen „plán 4XNG“), který její vedení považovalo za „poslední výzvu“ pro společnost SAS (11). V listopadu 2012 se navíc v tisku objevila zpráva o možném úpadku společnosti SAS (12).
4. POPIS OPATŘENÍ: NOVÝ REVOLVINGOVÝ ÚVĚROVÝ NÁSTROJ V ROCE 2012
(19)
Podobně jako ostatní letecké společnosti na celém světě spoléhá i společnost SAS při zajištění minimální úrovně likvidity na vnější úrokové nástroje. Od 20. prosince 2006 spoléhala skupina SAS na revolvingový úvěrový nástroj, který měl skončit v červnu 2013 („starý revolvingový úvěrový nástroj“). Hodnota starého revolvingového úvěrového nástroje dosahovala 366 milionů EUR, přičemž tento nástroj poskytlo výhradně několik bank ([…] (13)). Jeho součástí byla i řada doplňkových finančních ujednání neboli podmínek, jako například […].
(20)
Vzhledem ke zhoršení výsledků společnosti se vedení skupiny SAS v prosinci 2011 rozhodlo starý revolvingový úvěrový nástroj plně vyčerpat. Poté, co dceřiná společnost skupiny SAS (konkrétně Spanair) v lednu 2012 podala návrh na vyhlášení úpadku, začala skupina SAS jednat s bankami a 15. března 2012 se dohodla na změně doplňkových ujednání. V důsledku této změny doplňkových ujednání se zvýšily náklady na čerpání starého revolvingového úvěrového nástroje, zpřísnily podmínky čerpání a společnosti SAS vznikla povinnost okamžitě splatit čerpanou částku v plné výši. Skupina SAS navíc musela věřitelům předložit plán rekapitalizace, který muselo schválit její představenstvo a hlavní akcionáři, tedy dotčené státy a nadace KAW.
(21)
Plán rekapitalizace vycházel z tzv. plánu 4XNG, na němž se pracovalo již na počátku roku 2012. Plán 4XNG zohledňoval také obavy, které byly v souvislosti se stávajícím obchodním plánem skupiny SAS nazvaným „4 Excellence“ („plán 4X“) vyjádřeny […] v květnu 2012. Skupina SAS prohlašovala, že by se díky plánu 4XNG mohla stát finančně soběstačnou leteckou společností. Plán stanovil řadu finančních cílů, které skupina SAS musí ve finančním roce 2014/2015 splnit. K těmto cílům patřilo mj. dosažení ziskového rozpětí před zdaněním a úrokovými náklady (EBIT) přes 8 %, poměru finanční připravenosti přes 20 % a poměru vlastního kapitálu a celkových aktiv přes 35 %. Předpokládalo se, že plán 4XNG umožní skupině SAS zvýšit zisk před zdaněním (EBT) o přibližně 3 miliardy SEK ročně, přičemž jeho provedení si vyžádá náklady na restrukturalizaci a jednorázové náklady ve výši přibližně 1,5 miliardy SEK.
(22)
Dalším cílem plánu 4XNG bylo připravit společnost na zavedení nových účetních pravidel pro důchody, a to od listopadu 2013, přičemž se očekávalo, že tato pravidla budou mít negativní dopad na vlastní kapitál skupiny SAS. Plán dále obsahoval závazek dokončit plán pozbytí aktiv a financování v celkovém rozsahu asi 3 miliardy SEK v potenciálních čistých peněžních výnosech z prodeje. Součástí pozbytí aktiv byl (14) i) prodej společnosti Widerøe, dceřiné regionální letecké společnosti v Norsku (15), ii) prodej menšinového podílu v […], iii) prodej podílů v nemovitostech spojených s letištěm, iv) externí zajištění pozemního odbavování (16), v) prodej leteckých motorů (17), vi) prodej a zpětný pronájem či další finanční transakce, pokud jde o […], vii) externí zajištění služeb řídicích systémů a telefonních center (18) a viii) prodej nebo zajištěné financování tří letadel typu Q400.
(23)
Dotčené státy trvají na tom, že plán 4XNG je samofinancující, což znamená, že společnost SAS z provozní činnosti a pozbytím aktiv nesouvisejících s její hlavní činností získá dostatek peněžních prostředků k financování počátečních nákladů na realizaci plánu 4XNG. Společnost SAS však měla obavy z toho, že se investoři vzhledem k významným počátečním nákladům na realizaci plánu 4XNG budou domnívat, že její situace z hlediska likvidity je neutěšená. Společnost SAS tedy požádala, aby byl spolu se zavedením nového revolvingového nástroje podporovaného dotčenými státy a nadací KAW prodloužena platnost revolvingového úvěrového nástroje starého. Společnost SAS však tvrdí, že ani starý (prodloužený) revolvingový úvěrový nástroj ani nový revolvingový úvěrový nástroj nebude čerpán.
(24)
Diskuse o novém revolvingovém úvěrovém nástroji začaly 4. června 2012 (19). Banky, které byly v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje věřiteli, zpočátku v souladu s plánem rekapitalizace (viz bod 20 výše) požadovaly, aby členské státy znovu poskytly vlastní kapitál, např. prostřednictvím emise s předkupním právem, protože nebyly ochotny podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji samy. Dotčené státy však tuto myšlenku odmítly.
(25)
Po určitém vyjednávání banky souhlasily se zřízením nového revolvingového úvěrového nástroje, který sestaví společně s dotčenými státy a nadací KAW a jenž se bude z hlediska struktury vyznačovat naprostou rovnoprávností, tj. neuplatní se v něm podřízené postavení či nepřiměřená práva na zajištění. Je třeba poznamenat, že původně měl nový revolvingový úvěrový nástroj dosahovat objemu [3-6] miliard SEK, přičemž k dispozici bylo zajištění ve výši pouze [1-4] miliard SEK. Dne 22. října 2012 byl objem nového revolvingového úvěrového nástroje s konečnou platností snížen na 3,5 miliardy SEK (přibližně 400 milionů EUR).
(26)
Nový revolvingový úvěrový nástroj poskytly tytéž banky jako nástroj starý (s jednou výjimkou (20)) spolu s dotčenými státy a nadací KAW. Dotčené státy tedy v souladu s výší svého podílu ve společnosti SAS poskytly 50 % nového revolvingového úvěrového nástroje a zbývajících 50 % poskytly banky a nadace KAW. Dotčené státy a nadace KAW se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely za týchž podmínek (poplatky, úrokové sazby, doplňková ujednání) jako banky.
(27)
Níže jsou uvedeny hlavní charakteristiky nového revolvingového úvěrového nástroje:
-
Byl rozdělen do dvou podnástrojů v objemu 2 miliard SEK(nástroj A) a 1,5 miliardy SEK(nástroj B), do nichž příslušné státy přispěly 50 % hodnoty. Součástí cenových podmínek u obou nástrojů byl přímý poplatek, poplatek za poskytnutí úvěru, poplatek za užívání, marže a výstupní poplatek.
-
Aby mohla společnost SAS revolvingový úvěrový nástroj čerpat, musela splnit určité podmínky, přičemž tyto podmínky byly u nástroje B přísnější než u nástroje A (21).
-
V novém revolvingovém úvěrovém nástroji byl zachován balíček prvků zajištění ze starého revolvingového úvěrového nástroje, věřitelům bylo navíc poskytnuto zajištění na všechny akcie ve společnosti Widerøe a všechna ostatní nezatížená dlouhodobá aktiva, jež skupina SAS vlastnila k prosinci 2012. Nový revolvingový úvěrový nástroj tak měl přednostní zajištění na mnoho aktiv společnosti SAS, mj. i 100 % akcií jejích dceřiných společností Widerøe a SAS Spare Engine, 18 letadel a řadu nemovitostí. Účetní hodnota těchto zajištění byla stanovena na přibližně 2,7 miliardy SEK(tj. přibližně 75 % hodnoty nového revolvingového úvěrového nástroje) a byla poměrně rozdělena mezi nástroj A a nástroj B.
-
Nástroj B bylo možné čerpat pouze poté, co bude plně vyčerpán nástroj A. Po 1. lednu 2014 z něj společnost SAS mohla čerpat pouze za podmínky, že došlo k dokončení prodeje aktiv nebo akcií společnosti Widerøe.
-
Datem splatnosti nového revolvingového úvěrového nástroje byl 31. březen 2015.
(28)
Podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje byly sjednány 25. října 2012. Zřízení nástroje však bylo podmíněno mj. souhlasem parlamentů všech dotčených států a podpisem kolektivních smluv s letovými posádkami a palubními průvodčími.
(29)
Dotčené státy předložily zprávu, kterou připravila společnost CITI ze dne 7. listopadu 2012 („zpráva společnosti CITI“) a jejímž cílem bylo posoudit, zda by se soukromý investor nacházející se v situaci, jež by se co nejvíce podobala situaci dotčených států, případně mohl podílet na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za obdobných podmínek. Pro případ úspěšné realizace plánu 4XNG v jeho základním scénáři došla zpráva společnosti CITI k závěru, že důsledkem účasti dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji by (od listopadu 2012 do března 2015) byla vnitřní míra návratnosti („IRR“) ve výši [90-140] %, [4-9]násobná návratnost investice a nárůst hodnoty vlastního kapitálu téměř o [700-1 200] %. Zpráva společnosti CITI došla k závěru, že návratnost, kterou požadovaly dotčené státy, by tedy byla minimálně totožná jako návratnost, již by v podobné situaci požadovali soukromí investoři. Ve zprávě společnosti CITI však nebylo posouzeno, s jakou pravděpodobností společnost SAS „základní scénář“ plánu 4XNG úspěšně provede, ani to, jaký dopad budou mít odchylky od „základního scénáře“, např. pokud by se nepodařilo zpeněžit aktiva nesouvisející s hlavní činností.
(30)
Dne 19. prosince 2012 oznámila společnost SAS, že veškeré podmínky nezbytné k tomu, aby nový revolvingový úvěrový nástroj vstoupil v platnost (viz bod 28 výše), jsou splněny, a to včetně souhlasu parlamentů v dotčených členských státech. Počínaje tímto dnem byl až do 3. března 2014 účinný nový revolvingový úvěrový nástroj, který tak nahradil revolvingový úvěrový nástroj starý (22).
(31)
Dopisem ze dne 3. června 2013 Dánsko a Švédsko vysvětlily, že prodej 80 % akcií společnosti Widerøe (viz bod 22 výše) vedl k tomu, že se dotčené státy a věřitelské banky se společností SAS dohodly na změně podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje, přestože smlouva o změně ještě nebyla formálně podepsána. V připomínkách, které během formálního vyšetřovacího řízení podaly, informovaly dánské a švédské úřady Komisi, že smlouvu o změně nového revolvingového úvěrového nástroje podepsaly všechny strany a že tato změna vstoupí v platnost, jakmile bude převod společnosti Widerøe dokončen, tj. 30. září 2013. Tato změna sestávala z těchto kroků:
-
Objem nástroje A bude snížen z 1,173 miliardy SEK na 0,8 miliardy SEK a jeho splatnost bude prodloužena o pět měsíců, tj. do 1. června 2014.
-
Společnost SAS dá do zástavy [0,5-0,8] miliardy SEK v hotovosti jako zajištění nástroje A. Na zbývající [0,1-0,4] miliardy SEK se budou vztahovat zajištění, která jsou již v dohodě o novém revolvingovém úvěrovém nástroji uvedena.
-
Částka 0,2 miliardy SEK z nástroje A bude zrušena, jakmile dojde k částečnému pozbytí úseku pozemního odbavování. Než byl nový revolvingový úvěrový nástroj dne 4. března 2014 zrušen, uzavřela společnost SAS s potenciálním kupcem prohlášení o záměru (23).
-
Objem nástroje B bude z 1,5 miliardy SEK snížen na 1,2 miliardy SEK.
5. ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(32)
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila pochybnosti o tom, že se účast dotčených států, nadace KAW a bank na novém revolvingovém úvěrovém nástroji uskutečnila za rovných podmínek, a to zejména z těchto důvodů:
-
Vzhledem ke své účasti na starém revolvingovém úvěrovém nástroji měly banky již dříve vůči společnosti SAS expozici. Banky svůj vklad do nového revolvingového úvěrového nástroje dokonce snížily přibližně na polovinu, a omezily tak svou expozici vůči společnosti SAS v souvislosti s revolvingovým úvěrovým nástrojem přibližně o 50 %, zatímco dotčené státy - kterým se vzhledem k trvale negativním výsledkům společnosti SAS emise s předkupním právem z let 2009 a 2010 nijak nevrátily - svou expozici vůči společnosti SAS navýšily.
-
Skutečnost, že společnost SAS v lednu 2012 starý revolvingový úvěrový nástroj zcela vyčerpala, mohla ovlivnit rozhodnutí věřitelských bank o účasti na novém nástroji, které tak mohly usilovat o to, aby se vyhnuly dalšímu čerpání prostředků a zajistily si vzhledem k potížím společnosti, že jejich vklady do revolvingového úvěrového nástroje nebudou zcela ztraceny.
-
Komisi nebylo jasné, zda rozhodnutí bank podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji bylo ovlivněno tím, že dotčené státy v předchozích letech poskytovaly společnosti SAS trvalou podporu. Komise dále konstatovala, že zapojení dotčených států je nezbytným předpokladem k tomu, aby se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji mohly podílet i soukromé hospodářské subjekty.
-
Komise si nebyla jista, zda lze účast nadace KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji srovnávat s účastí soukromého investora, vzhledem k tomu, že nadace KAW má vůči společnosti SAS expozici nejen v souvislosti s podílem jejích akcií, který drží, ale také prostřednictvím banky SEB.
(33)
Komise si dále kladla otázku, zda lze účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji z pohledu akcionáře považovat za racionální, či nikoliv, a zda by takováto účast byla v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, i pokud by se odhlédlo od argumentace účastí za rovných podmínek. Komise v tomto ohledu posuzovala, zda jsou předpoklady, o něž se plán 4XNG opírá, dostatečně podložené na to, aby přiměly soukromého investora k účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, a zda analýzy citlivosti, jež byly v rámci tohoto plánu provedeny, nejsou příliš optimistické.
(34)
Komise například poukázala mj. na optimistická čísla v plánu, pokud jde o růst trhu v sedadlokilometrech ve vztahu k dostupným sedadlům a růst HDP i 0 % inflaci, jež se pro období let 2015-2017 předpokládala. Dále vyjádřila pochyby, zda v době podpisu smlouvy o novém revolvingovém úvěrovém nástroji bylo možné předpokládat, že všechny iniciativy zaměřené na úspory nákladů a pozbytí aktiv budou úspěšně provedeny.
(35)
Co se týče podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje a posouzení společnosti CITI týkajícího se očekávané návratnosti při účasti dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, zdůraznila Komise, že se ve zprávě společnosti CITI neposuzoval plán 4XNG ani nebyla provedena analýza citlivosti finančního modelu, a že se společnost CITI v této zprávě opírala pouze o informace, které jí byly poskytnuty. Komise dále zdůraznila, že ve zprávě společnosti CITI nebylo zajištění nového revolvingového úvěrového nástroje oceněno z pohledu soukromého investora v tržním hospodářství a že zde nebyl vzat v potaz dopad možných alternativních scénářů pracujících s méně příznivými předpoklady (včetně neplnění závazků) na analýzu návratnosti. Komise v tomto směru konstatovala, že podle zprávy společnosti CITI byla pravděpodobnost toho, že by společnost SAS v následujících třech letech nedostála svým závazkům, nulová, což se zdá být podceněním rizika.
(36)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohla Komise vyloučit, že by účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji mohla společnost SAS zvýhodnit ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(37)
Komise v neposlední řadě vyjádřila pochybnosti o tom, zda je možné nový revolvingový úvěrový nástroj považovat za slučitelný s vnitřním trhem, pokud měla být v jeho rámci poskytnuta státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Komise v tomto směru posuzovala, zda lze uplatnit některé z důvodů slučitelnosti, které stanoví čl. 107 odst. 1 SFEU. S ohledem na povahu opatření a na obtíže společnosti SAS Komise konstatovala, že jedinými relevantními kritérii se zdají být pravidla týkající se státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU na základě pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (24) („pokyny k záchraně a restrukturalizaci“). Komise však dospěla k předběžnému závěru, že podmínky státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podle pokynů k záchraně a restrukturalizaci zřejmě nejsou naplněny.
6. PŘIPOMÍNKY K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
6.1. Připomínky Dánska a Švédska
(38)
Dánsko a Švédsko tvrdí, že podmínky jejich účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji byly tržní, protože jejich účast se vzhledem k účasti bank a nadace KAW uskutečnila za rovných podmínek, což vylučuje, že by došlo ke státní podpoře.
(39)
Dánsko a Švédsko tvrdí, že společnost SAS ze starého revolvingového úvěrového nástroje během období, kdy probíhalo vyjednávání o novém revolvingovém úvěrovém nástroji, ani jednou nečerpala. V tomto směru poukazují na změny starého revolvingového úvěrového nástroje, k nimž došlo v březnu 2012 a jež zaváděly ještě přísnější podmínky čerpání, a tvrdí, že od konce června 2012 mohly banky případnou žádost společnosti SAS o čerpání odmítnout. V březnu 2012 společnost SAS částku čerpanou z revolvingového úvěrového nástroje plně splatila a od té doby ze starého revolvingového úvěrového nástroje nečerpala. Tyto banky lze tedy opodstatněně považovat za „vnější“ investory, kteří se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílejí za podmínek, jež jsou vzhledem k dotčeným státům rovné (25), a aniž by měly vůči společnosti SAS nějakou významnou nezajištěnou expozici (26).
(40)
Co se týče účasti nadace KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji spolu s bankami, zastávají dánské a švédské úřady názor, že hospodářská expozice nadace KAW vůči bance SEB je pouze omezená, a že nemohla její rozhodnutí podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji ovlivnit.
(41)
Dánsko a Švédsko jsou nadto přesvědčeny, že plán 4XNG je realistický a lze jej úspěšně realizovat. Zastávají názor, že všechna hlediska a všechny předpoklady, včetně prognóz výnosů („ukazatele RASK“) (27), opatření k úspoře nákladů a plánovaná pozbytí aktiv, byly pečlivě prověřeny s ohledem na splnění finančních cílů v rámci plánu 4XNG na období 2014-2015. Plán 4XNG - a všechny předpoklady, o něž se opírá, - navíc pečlivě posoudili externí finanční poradci dotčených států (Goldman Sachs) i bank ([…]), přičemž tento plán byl podle jejich připomínek a doporučení následně upraven. Dánsko a Švédsko dále zdůrazňují, že očekávání úspěšné realizace plánu při rozhodování o účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji navíc podpořila skutečnost, že odkládací podmínkou pro nový revolvingový úvěrový nástroj bylo uzavření nových kolektivních smluv. Podle Dánska a Švédska nasvědčuje vývoj od prosince 2012 a zrušení nového revolvingového úvěrového nástroje dne 4. března 2014 tomu, že plán bude mít očekávané výsledky (28).
(42)
Dánsko a Švédsko tvrdí, že podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje odpovídají běžným tržním podmínkám, neboť jsou srovnatelné s podmínkami u obdobných transakcí, a nový revolvingový úvěrový nástroj se navíc v porovnání s většinou analyzovaných transakcí vyznačuje vyššími přímými poplatky a přísnějšími podmínkami čerpání. Co se týče balíčku prvků zajištění, uvádí Dánsko a Švédsko, že vlastní finanční rizika věřitelských bank jsou zanedbatelná, neboť odhadovaná hodnota zajištění jasně převyšuje objem nástroje A. V případě likvidace by tedy pohledávky všech věřitelských bank byly uspokojeny z balíčku prvků zajištění nebo z jiných aktiv společnosti SAS, která by bylo možné prodat, např. […], její podíl v […] atd. Výše uvedený argument podporuje také to, že během první poloviny roku 2013 skutečně došlo ke zrušení významné části závazků v rámci nástroje A. Podle Dánska a Švédska to dokazuje, že banky při rozhodování, zda se budou spolu s dotčenými státy a nadací KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílet, jednaly tržně a obezřetně.
(43)
Dánsko a Švédsko v neposlední řadě také uvádějí, že účast na novém revolvingovém úvěrovém nástroji přinesla věřitelům, kteří na něj poskytli prostředky, významnou návratnost, a to aniž by společnost SAS musela z nástroje čerpat. Tato skutečnost by měla podpořit názor, že účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji spolu s nadací KAW a bankami je plně v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.
6.2. Připomínky skupiny SAS
(44)
Skupina SAS tvrdí, že dotčené státy se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely jako akcionáři, ne jako veřejné orgány. Z tohoto pohledu bylo namístě dát účasti na takovémto nástroji přednost před kapitálovým vkladem, a to vzhledem k výraznému výnosu pro akcionáře/věřitele z poplatků i vzhledem k pravděpodobnému nárůstu hodnoty akcií.
(45)
Pokud jde o zásadu rovných podmínek, uvádí skupina SAS, že byla naplněna vzhledem k tomu, že banky vůči SAS neměly žádnou expozici, a proto by se s nimi mělo zacházet jako s „vnějšími“ investory. Účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji navíc neměla vliv na chování bank, neboť akcionáře o tuto účast požádala společnost SAS, a nikoliv banky. Skupina SAS dále tvrdí, že banky se rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za rovných podmínek vzhledem k dotčeným státům a nadaci KAW na základě velmi pozitivních výsledků analýzy rizik a výnosů.
(46)
Skupina SAS dále potvrzuje tvrzení Dánska a Švédska, že předpoklady, ze kterých plán 4XNG vycházel, byly dostatečně podložené a dotčené prognózy ohledně tří hlavních faktorů, tedy růstu trhu v sedadlokilometrech ve vztahu k dostupným sedadlům, růstu HDP v období let 2015-2017 a předpokládané 0 % inflaci, velmi reálné. Všechny věřitelské banky rizika spojená s realizací plánu důkladně prověřily, přičemž se zaměřily především na ukazatel RASK, který je klíčovým ukazatelem ziskovosti společnosti.
(47)
Skupina SAS zároveň tvrdí, že balíček prvků zajištění byl posouzen dostatečně a že riziko toho, že by společnost SAS neplnila podmínky realizace plánu 4XNG, bylo zmírněno. Nasvědčuje tomu i to, že odkládací podmínkou pro vstup věřitelů do nového revolvingového úvěrového nástroje byly úspory nákladů a že pro úspěšnou realizaci plánu bylo klíčové uzavření nových kolektivních smluv v listopadu 2012.
(48)
Skupina SAS dále kritizuje Komisi, že nevzala v úvahu možnost úpadku a to, že by dotčené státy ztratily hodnotu svého společného podílu, pokud by nový revolvingový úvěrový nástroj nebyl poskytnut. Skupina SAS v této souvislosti zdůrazňuje, že se dotčené státy na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely jako klíčoví akcionáři společnosti SAS s cílem zajistit si odpovídající návratnost svých investic.
(49)
Skupina SAS v neposlední řadě uvádí, že se díky realizaci plánu 4XNG podařilo dosáhnout zisku před zdaněním ve výši 3 miliard SEK, v důsledku čehož společnost SAS v období od listopadu 2012 do července 2013 zaznamenala pozitivní výsledek.
6.3. Připomínky společnosti FAM
(50)
Podle společnosti FAM, která je odpovědná za správu aktiv nadace KAW, se nadace KAW rozhodla podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji bez ohledu na svůj podíl v bance SEB a na expozici SEB vůči společnosti SAS. Společnost FAM tvrdí, že nadace KAW nemá v bance SEB většinový podíl, ani nelze říci, že by banku SEB ovládala.
(51)
Společnost FAM posoudila plán 4XNG, finanční rizika s ním spojená a balíček prvků zajištění, a dospěla k závěru, že účast na novém revolvingovém úvěrovém nástroji je v zájmu nadace KAW. V tomto ohledu porovnala vyhlídky ochrany dlouhodobých investic nadace KAW do společnosti SAS a možnou budoucí návratnost těchto investic i vysoké poplatky, které by společnost SAS v rámci nového revolvingového úvěrového nástroje zaplatila na jedné straně, a likvidaci společnosti SAS na straně druhé, která z jejího hlediska nepředstavovala ekonomicky zajímavou variantu.
(52)
Společnost FAM také souhlasí s Dánskem, Švédskem a skupinou SAS v tom, že se všichni akcionáři podíleli na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za rovných podmínek, aniž by se uplatnila jakákoliv forma podřízení, nepřiměřených práv na zajištění či jiných nerovných podmínek. Rozhodnutí podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji vycházelo z podrobné analýzy vyhlídek na ziskovost v důsledku toho, že společnost SAS bude v budoucnu silná a konkurenceschopná.
(53)
Společnost FAM v neposlední řadě souhlasí s názorem Dánska a Švédska, že rozhodnutí věřitelských bank podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji vycházelo z obchodních úvah, neboť v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje byla stávající expozice těchto bank pouze teoretická. Společnost FAM tvrdí, že banky měly k účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji ještě menší motivaci než dotčené státy a nadace KAW, které mohly spoléhat na růst ceny akcií. Proto má za to, že je zásadu rovných podmínek třeba považovat za naplněnou.
7. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
7.1. Existence státní podpory
(54)
Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.“
(55)
Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu financovanou ze státních prostředků poskytnutou přímo či nepřímo státem jako takovým nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě svěřených pravomocí.
(56)
Má-li určité opatření představovat státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a musí je být možnost státu přičíst. Za státní prostředky se v zásadě považují prostředky některého z členských států a jeho veřejných orgánů, jakož i prostředky veřejných podniků, v nichž mají veřejné orgány přímo nebo nepřímo kontrolní vliv.
(57)
Je nepochybné, že dotčené opatření obnášelo státní prostředky, neboť bylo financováno z prostředků pocházejících z rozpočtů dotčených států, a že lze toto opatření státu přičíst. Lze zejména poukázat na skutečnost, že dánský i švédský parlament účast obou států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji schválily (viz bod 30 výše).
(58)
Dotčené opatření by muselo narušovat hospodářskou soutěž či představovat hrozbu v tomto směru a pravděpodobně ovlivňovat obchod mezi členskými státy.
(59)
Z ustálené judikatury vyplývá, že pokud finanční podpora poskytnutá některým z členských států posiluje postavení podniku oproti jiným podnikům, jež jsou při obchodu v rámci Unie jeho konkurenty, pak je dán přinejmenším potenciální vliv na obchod mezi členskými státy a na hospodářskou soutěž (29). V tomto ohledu zastává Komise názor, že tuto podmínku by splňovala jakákoli potenciální hospodářská výhoda poskytnutá společnosti SAS ze státních prostředků. Společnosti SAS konkurují jiné letecké společnosti v Evropské unii a v Evropském hospodářském prostoru, zejména od 1. ledna 1993, kdy vstoupila v platnost třetí fáze liberalizace letecké přepravy („třetí balíček“) (30). Kromě toho letecké dopravě u cest na relativně kratší vzdálenosti v rámci EU konkuruje i doprava silniční a železniční, a mohli by proto být dotčeni i silniční a železniční dopravci.
(60)
Jediným z kritérií pojmu státní podpory, kterým je třeba se v tomto případě zabývat, je, zda opatření společnosti SAS selektivně poskytuje nepatřičnou hospodářskou výhodu.
(61)
Vzhledem ke zrušení nového revolvingového úvěrového nástroje ode dne 4. března 2014 posuzovala Komise, zda nový revolvingový úvěrový nástroj od svého zřízení v roce 2012 do svého zrušení v roce 2014 poskytoval společnosti SAS selektivně nepatřičnou hospodářskou výhodu.
7.2. Hospodářská výhoda pro společnost SAS
(62)
K určení toho, zda byla společnosti SAS poskytnuta státní podpora ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, či nikoliv, posoudí Komise, zda byla letecké společnosti poskytnuta hospodářská výhoda, kterou by za běžných tržních podmínek nezískala. Komise ke zkoumání této otázky uplatňuje zásadu investora v tržním hospodářství; podle této zásady by se o státní podporu nejednalo v případě, že by za obdobných okolností soukromý investor, jehož velikost by byla srovnatelná s velikostí příslušných orgánů ve veřejném sektoru a jenž by jednal v běžných tržních podmínkách v tržním hospodářství, mohl být motivován k tomu, aby ve prospěch příjemce provedl dotčené opatření.
(63)
Komise tedy na základě zásady investora v tržním hospodářství musí posoudit, zda by soukromý investor uzavřel posuzovanou transakci za týchž podmínek. Hypotetický soukromý investor jedná jako obezřetný poskytovatel kapitálu, který usiluje o maximalizaci svých zisků, aniž by však podstupoval příliš velká rizika v poměru k výnosu (31).
(64)
Příspěvek z veřejných prostředků v zásadě nepředstavuje státní podporu, pokud k němu dochází souběžně s významným kapitálovým vkladem soukromého investora, který proběhl za srovnatelných okolností a za srovnatelných podmínek (rovné podmínky) (32).
7.2.1. Rovné podmínky při účasti států, nadace KAW a bank na novém revolvingovém úvěrovém nástroji
(65)
Komise konstatuje, že věřitelské banky, které se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely, se podílely také na revolvingovém úvěrovém nástroji starém. V novém revolvingovém úvěrovém nástroji však dotčené státy svou expozici vůči společnosti SAS navýšily, zatímco banky svůj vklad snížily přibližně na polovinu (z 366 milionů EUR na asi 200 milionů EUR), čímž svou celkovou stávající expozici v rámci revolvingového úvěrového nástroje vůči společnosti SAS přibližně o 50 % omezily. Vzhledem k tomu vyjádřila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení pochybnosti ohledně toho, že by mohl být argument rovných podmínek naplněn, neboť se nezdálo, že by postavení dotčených států a bank bylo srovnatelné.
(66)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS argumentují tím, že věřitelské banky při jednání o své účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji žádnou expozici v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje neměly. Tyto banky by proto měly být považovány za „vnější“ investory v postavení srovnatelném s dotčenými státy a nadací KAW.
(67)
Komise konstatuje, že společnost SAS v lednu 2012 starý revolvingový úvěrový nástroj (viz bod 20 výše) zcela vyčerpala. Změny starého revolvingového úvěrového nástroje v březnu 2012 dokonce mj. zahrnovaly i podmínku úplného a okamžitého splacení čerpané částky. Dotčené částky byly v plné výši splaceny v březnu 2012, přičemž změny starého revolvingového úvěrového nástroje, jež byly v témže měsíci přijaty, společnosti SAS následně čerpání z tohoto nástroje nesmírně komplikovaly (33). Společnosti SAS byla také uložena povinnost předložit do června 2012 plán rekapitalizace, který muselo schválit její představenstvo a rovněž dotčené státy a nadace KAW jako hlavní akcionáři. Banky tento plán nejprve odmítly. Teprve v listopadu 2012 se dotčené státy poté, co revidovaný plán 4XNG pečlivě posoudily, rozhodly k účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji a banky je následovaly.
(68)
Dánské a švédské úřady a skupina SAS proto tvrdí, že společnost SAS žádat o čerpání starého revolvingového úvěrového nástroje fakticky nemohla. Banky, které si této situace byly vědomy, se musely rozhodnout, zda pokračovat v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje až do uplynutí jeho platnosti v červnu 2013, nebo se s dotčenými státy a nadací KAW podílet na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za rovných podmínek, a to přes skutečnost, že dotčené státy a nadace KAW, měly jako akcionáři po provedení plánu 4XNG větší motivaci se na tomto nástroji podílet vzhledem k možnosti dosáhnout zvýšení hodnoty svých akcií.
(69)
Ačkoliv Komise považuje za pravděpodobné, že přinejmenším ty z bank, které vůči společnosti SAS neměly jiné nezajištěné dvoustranné expozice, nebyly v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje v době, kdy se rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji, významně exponovány, zastává také názor, že přesto existovalo riziko, že společnost SAS mohla před zřízením nového revolvingového úvěrového nástroje podmínky čerpání splnit. Skutečnost, že se tak nestalo a že starý revolvingový úvěrový nástroj nebyl poté, co byl v březnu 2012 v plné výši splacen, využit, je v tomto směru irelevantní. Z tohoto hlediska se situace jeví tak, že banky měly v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje vůči společnosti SAS určitou míru expozice, kterou se státy (a nadace KAW) nevyznačovaly. Komise proto nemůže přijmout argument dánských a švédských úřadů, že se banky na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílely jako „vnější“ investoři bez ohledu na svou expozici v rámci starého revolvingového úvěrového nástroje.
(70)
Komise nadto nemůže souhlasit s Dánskem a se Švédskem, že expozice některých bank ve formě dvoustranných nástrojů spojených se starým revolvingovým úvěrovým nástrojem (34) nepředstavovala během období vyjednávání o novém revolvingovém úvěrovém nástroji žádné finanční riziko vzhledem k tomu, že tyto nástroje by bývaly nemohly být čerpány, pokud by nebyl starý revolvingový úvěrový nástroj čerpán v plné výši. Jak je uvedeno výše, existovalo riziko, byť nesporně malé, že podmínky čerpání mohly být splněny, přestože po změnách v březnu 2012 a zavedení přísných podmínek, byla pravděpodobnost, že společnost SAS bude starý revolvingový úvěrový nástroj čerpat, velice malá.
(71)
Nadto se zdá, že některé banky byly vůči společnosti SAS exponovány i jinak. Například kromě účasti na starém revolvingovém úvěrovém nástroji měla […] k 30. září 2012 nezajištěnou (a nečerpanou) dvoustranou expozici vůči společnosti SAS ve výši [200-600] milionů SEK, a rovněž nezajištěnou expozici na kreditních kartách ve výši [500-900] milionů SEK. Mohla proto odpovídat za pokrytí veškerých nákladů na poskytnutí náhrady zákazníkům, pokud by společnost SAS zrušila příslušné lety. Přestože tato nezajištěná expozice na kreditních kartách tvořila pouze [0-2] % z celkového úvěrového portfolia […] ve výši přibližně [1 000-3 000] miliard SEK, představovala i tak finanční riziko, a nelze tedy přijmout tvrzení, že […] byla při rozhodování o účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji vůči dotčeným státům ve srovnatelném postavení.
(72)
Tři další banky měly nadto expozici ve formě nesplacených nástrojů na financování letadel (např. […]). Ačkoliv dotčené státy tvrdí, že tato financování byla zajištěna letadly, a nepředstavovala pro banky finanční riziko, protože je bylo možné na trhu snadno prodat, fakticky to prokázáno nebylo. Zůstává nejasné, zda by v případě urgentního prodeje letadel byla celková částka skutečně získána zpět v plné výši.
(73)
V rozhodnutí o zahájení řízení si navíc Komise kladla otázku, zda jednání bank mohlo být ovlivněno jednáním dotčených států, a to vzhledem k průběžné finanční podpoře, kterou dotčené státy letecké společnosti v minulých letech poskytovaly (např. problémy emisí s předkupním právem v letech 2009 a 2010). Banky kromě toho byly, jak je vysvětleno v bodech 23 a 24 výše, ochotny se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji podílet pouze pod podmínkou, že se na něm budou podílet i dotčené státy.
(74)
Komise má v zásadě za to, že podmínku rovných podmínek nelze uplatnit v případech, kdy je účast dotčených států nezbytným předpokladem toho, aby se na dotčené transakci podíleli soukromí provozovatelé.
(75)
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení Dánsko, Švédsko a skupina SAS argumentovaly tím, že při vyjednávání o novém revolvingovém úvěrovém nástroji se banky v žádné fázi necítily být jednáním dotčených států v minulosti a jejich ochotou nadále společnost SAS podporovat „zasaženy“, a to bez ohledu na to, že prognózy dotčených států týkající se výnosů při emisích s předkupním právem z let 2009 a 2010 se nenaplnily.
(76)
Komise nemůže vyloučit možnost, že by soukromé hospodářské subjekty nebyly ochotny do podniku, jejž v minulosti charakterizovaly takovéto výsledky a u kterého jsou prognózy nepředvídatelné, investovat jinak než při účasti dotčených států. Zároveň nemůže vyloučit ani to, že dotčené státy, které odmítly poskytnout nový vlastní kapitál a podílet se na podřízeném revolvingovém úvěrovém nástroji, již nechtěly do společnosti SAS vkládat další prostředky. Bez ohledu na tyto úvahy Komise stále není přesvědčena o tom, že účast států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji proběhla za podmínek, jež byly ve vztahu k podmínkám věřitelských bank rovné, a to vzhledem k tomu, že účast dotčených států vedla ke snížení celkové expozice bank vůči společnosti SAS v rámci revolvingového úvěrového nástroje přibližně o 50 %, zatímco dotčené státy svou expozici vůči této společnosti týmž krokem navýšily.
(77)
Pokud jde o to, zda lze jednání nadace KAW považovat za referenční kritérium, které umožňuje stanovit, jak by v dané situaci jednal soukromý investor, či nikoliv, vyplynulo z formálního vyšetřovacího řízení, že expozice nadace KAW vůči společnosti SAS prostřednictvím podílu v bance SEB byla menší, než se uvádělo v rozhodnutí o zahájení řízení. Vzhledem k tomu, že nadace KAW je pouze menšinovým akcionářem banky SEB a expozice banky SEB vůči společnosti SAS je omezená, lze dovozovat, že podíl nadace KAW na novém revolvingovém úvěrovém nástroji byl motivován vyhlídkami na ziskovost investice.
(78)
Formální vyšetřovací řízení Komisi nad rámec skutečností uvedených výše neumožnilo dospět s jistotou k závěru, že dotčená transakce proběhla za rovných podmínek.
(79)
Nezávisle na posouzení rovnosti podmínek zkoumala Komise také to, zda účast dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji lze z hlediska akcionářů považovat za racionální, či nikoliv a zda by naplnila zásadu investora v tržním hospodářství, i pokud by se rovností podmínek neargumentovalo.
7.2.2. Posouzení účasti států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji z hlediska zásady investora v tržním hospodářství
(80)
Otázka, kterou je třeba se zabývat, zní, zda by se soukromý investor v téže situaci jako dotčené státy, tj. stávající akcionáři společnosti SAS, za okolností podobných těm, s nimiž byly v roce 2012 dotčené státy konfrontovány, na novém revolvingovém úvěrovém nástroji za podobných podmínek podílel, či nikoliv (35).
(81)
V tomto ohledu jsou poučné nezávislé analýzy, které před dojednáním nového revolvingového úvěrového nástroje provedly externí finanční poradenské společnosti (konkrétně společnost Goldman Sachs International a společnost CITI jako poradenské společnosti dotčených států a […] jako poradenská společnost věřitelských bank). Podle Dánska a Švédska se dotčené státy rozhodly podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji teprve poté, co plán 4XNG podrobně posoudili jejich externí poradci, a po úpravě podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje.
(82)
Komise vyjádřila ve svém rozhodnutí o zahájení řízení k rozsahu zprávy zpracované společností CITI určité výhrady, ovšem Dánsko a Švédsko vysvětlily, že se jejich rozhodnutí podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji se opíralo o všechny analýzy zpracované jejich finančními poradci, a zpráva společnosti CITI by proto neměla být posuzována izolovaně.
(83)
Finančním poradcům byl mj. zadán úkol, aby v tomto směru zpracovali kritickou analýzu plánu 4XNG a nového revolvingového úvěrového nástroje a relevantních citlivých a zranitelných míst. Tato analýza byla provedena na základě série zpráv s odkazem na historické výsledky společnosti SAS a na jiná referenční odvětvová kritéria. Poradci v souvislosti s plánem 4XNG i novým revolvingovým úvěrovým nástrojem vydali různá doporučení týkající se strategií ke zmírňování rizik. V souladu s těmito doporučeními požadovaly dotčené státy řadu úprav plánu 4XNG (aby se urychlila opatření na úsporu nákladů a aby se plán přizpůsobil dalším iniciativám) a rovněž úpravy podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje tak, aby se snížila pravděpodobnost čerpání.
(84)
Při analýze plánu 4XNG externí poradci určili klíčové oblasti možného rizika, mj. oblast cílů na poli úspory nákladů, oblast pozbytí aktiv a oblast tlaku na ukazatel RASK, a věnovali jim zvláštní pozornost. Toto posouzení rizik vyústilo mj. v následující úvahy:
-
Cíle na poli úspory nákladů
V návaznosti na doporučení externích poradců byl plán 4XNG upraven a posílen tak, aby zahrnoval iniciativy na poli úspory nákladů v rozsahu přibližně [1-4] miliardy SEK za rok (oproti původnímu cíli [1-4] miliardy SEK za rok tedy došlo k nárůstu). Ačkoliv mezi možnými problémy, jež byly určeny, figurovalo i nesplnění cílů na poli úspory nákladů, klíčovým krokem k odstranění rizik spojených s plánem 4XNG před dojednáním nového revolvingového úvěrového nástroje bylo uzavření nových kolektivních smluv, v jejichž rámci by došlo ke snížení mezd a výhod zaměstnanců, a změny penzijního plánu v listopadu 2012. To mělo za následek přímé úspory nákladů ve výši necelých [0-3] miliard SEK za rok […], jež musely být na žádost států úspěšně realizovány předtím, než mohl nový revolvingový úvěrový nástroj nabýt účinnosti.
-
Pozbytí aktiv
V návaznosti na to, že původní předpoklady ohledně pozbytí aktiv zpochybnil externí finanční poradce, a také vzhledem k novým informacím, které během tohoto procesu vyšly najevo, se konečný seznam plánovaných pozbytí aktiv v plánu 4XNG odchýlil od seznamu, který společnost SAS původně sestavila (36). Finanční poradce dotčených států nakonec dospěl k závěru, že pozbytí aktiv (v odhadované hodnotě přibližně 3,0 miliardy SEK) obsažené v konečném plánu 4XNG je v předpokládaném časovém rámci proveditelné. Nový revolvingový úvěrový nástroj nadto obsahoval ustanovení upravující načasování prodeje společnosti Widerøe a nařizující použít výnosy z pozbytí aktiv důsledně ke splacení tohoto nástroje.
-
Tlak na ukazatel RASK
S přihlédnutím k relevantním údajům o historických trendech, prognózám třetích stran a známým změnám v konkurenčním prostředí v příslušné době byly posouzeny předpoklady, z nichž se při odhadu tlaku na výnosy a ukazatel RASK vycházelo. Nemělo se tedy za to, že by tyto předpoklady představovaly významné riziko, že se realizací plánu 4XNG nedosáhne očekávaných výsledků.
(85)
Co se týče pochybností Komise o optimistickém pohledu na konkrétní faktory v plánu 4XNG (např. růst trhu měřeno ukazatelem RASK, prognózy vývoje HDP a 0 % inflace v období 2015-2017) vyjádřené v rozhodnutí o zahájení řízení, vyplývá z informací předložených během formálního vyšetřovacího řízení Dánskem, Švédskem a skupinou SAS, že tyto odhady zohlednily zejména hlavní trhy, na kterých je společnost SAS aktivní. Projevila se zde i výraznější expozice společnosti vůči severní spíše než jižní Evropě a také její expozice vůči americkému trhu a asijskému trhu. Z učiněných vyjádření dále vyplývá, že odhadovaná inflace nákladů ve výši 0 % za rok v období 2015-2017 představuje čistý výsledek spojení základní míry inflace ve výši 2 % za rok (což odpovídá odhadované výši inflace v EU) a předpokladu, že bude možné její vliv neutralizovat prostřednictvím nových opatření ke snížení nákladů.
(86)
Pokud jde o nedostatečné testování citlivosti u analýzy vnitřní míry návratnosti uvedené ve zprávě společnosti CITI (viz bod 35 výše) a o počáteční obavy Komise ohledně potenciálního dopadu méně optimistických scénářů, obdržela Komise od Dánska a Švédska v jejich vyjádřeních k rozhodnutí o zahájení řízení dodatečné informace o rozsahu provedené analýzy citlivosti. Při zpracovávání plánu 4XNG v období červen-září 2012 v tomto směru společnost Goldman Sachs představila řadu testů citlivosti. Revidovaná analýza v září 2012 ukázala, že společnosti SAS nedojdou peněžní prostředky ani při scénářích s horšími výsledky, tj. že by se ve všech analyzovaných případech hotovostní pozice společnosti SAS udržela nad spodní hranicí pásma revolvingového úvěrového nástroje. Mělo se však za to, že k zachování důvěry trhů je zapotřebí mechanismus k zajištění likvidity a že revolvingový úvěrový nástroj zůstává nejrealističtější možností, jak tuto záložní likviditu získat.
(87)
Komise tedy bere na vědomí sérii finančních revizí plánu 4XNG (včetně rozsáhlé analýzy a testování různých iterací tohoto plánu). Komise si je rovněž vědoma výsledných požadavků dotčených států na snížení rizik při provádění a na vytvoření konsolidovaného plánu restrukturalizace ještě před vstupem do nového revolvingového úvěrového nástroje. Tyto kroky se zdají být v souladu s postupem obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství. I tak je ovšem třeba zvážit, zda podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje odpovídaly, či neodpovídaly tomu, co by soukromý investor v tržním hospodářství v téže situaci jako dotčené státy, tj. stávající akcionáři společnosti SAS, býval přijal.
(88)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS vysvětlily, že specifickým rysem odvětví letecké dopravy je nutnost zachovat si vysokou úroveň finanční připravenosti tak, aby bylo možno udržet si důvěru zákazníků i zúčastněných stran, pokud jde o schopnost společnosti i nadále vykonávat svou činnost. Vzhledem k finančním potížím, jimž společnost SAS v roce 2012 čelila, a situaci v oblasti likvidity, jež v uvedené době panovala, byla pravděpodobně jedním z motivů pro účast dotčených států jakožto akcionářů společnosti SAS na novém revolvingovém úvěrovém nástroji snaha zabránit větším ztrátám či úpadku v případě rozsáhlého odčerpávání likvidity společnosti.
(89)
V tomto ohledu se zdá být patrné, že státy při dokončování podmínek nového revolvingového úvěrového nástroje čerpaly z doporučení nezávislých finančních poradců. Zdá se dokonce, že podmínky nového revolvingového úvěrového nástroje byly celkově zaměřeny na zmírnění hlavních zjištěných obchodních rizik. Jak se uvádí v bodě 84, klíčovou odkládací podmínkou pro realizaci nového revolvingového úvěrového nástroje bylo například úspěšné uzavření nových kolektivních smluv s letovými posádkami. Navíc se vzhledem k podmínkám čerpání platným pro nástroj B zdálo být velmi nepravděpodobné, že by k jeho čerpání mohlo dojít dříve než v březnu 2015 (37). Doplňková finanční ujednání, jež byla s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem spojena, byla také z hlediska struktury koncipována tak, aby společnost SAS v případě, že se jí nepodaří naplnit klíčové finanční prognózy obsažené v plánu 4XNG, neměla k revolvingovému úvěrovému nástroji přístup nebo aby musela vrátit veškeré částky, které za dotčenou dobu z revolvingového úvěrového nástroje čerpala (38).
(90)
Nad rámec výše uvedených zjištění navíc Komise obdržela další informace týkající se přiměřenosti podkladového zajištění nového revolvingového úvěrového nástroje. Ve zprávě z května 2012 zpracovala […] nezávislé ocenění společnosti Widerøe a některých hmotných aktiv (včetně náhradních motorů, příslušných letadel, řady menších nemovitostí a některého vybavení), jež byly následně použity k zajištění nového revolvingového úvěrového nástroje. Ačkoliv se pozornost soustředila na společnost Widerøe, která se považovala za nejvýznamnější aktivum v rámci balíčku prvků zajištění, a posouzení dalších aktiv vycházelo z omezenějších informací, dosáhla v souhrnném ocenění celková hodnota aktiv výše přibližně [1-4]-[3-6] miliard SEK. Celková odhadovaná hodnota aktiv, která byla použita k zajištění, tedy převyšuje objem nástroje A. Podle názoru Dánska a Švédska se tento stav považoval pro věřitele nového revolvingového úvěrového nástroje za dostatečně uspokojivý vzhledem k tomu, že pravděpodobnost, že společnost SAS někdy bude čerpat nástroj B, se, jak je uvedeno výše, považovala za zanedbatelnou.
(91)
Vlastní finanční rizika spojená s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem dále zmírňovala ustanovení o povinné platbě předem a/nebo zrušení závazků v rámci nového revolvingového úvěrového nástroje v případě, že by společnost SAS pozbyla určitých aktiv nebo využila jiných možností financování. Tato ustanovení o platbě předem a zrušení závazků měla za následek postupné snižování potenciálních ztrát. Celkový objem nového revolvingového úvěrového nástroje byl v důsledku prodeje společnosti Widerøe a na základě dohody, jež vstoupila v platnost po uskutečnění uvedeného prodeje v září roku 2013 (viz bod 31 výše) dokonce snížen z 3,5 na 2 miliardy SEK.
(92)
Zdá se tedy, že byl přijat komplexní a soudržný soubor opatření, jež se konkrétně zaměřila na zajištění další životaschopnosti společnosti SAS v období let 2012-2015 a snížení hlavních finančních rizik spojených s novým revolvingovým úvěrovým nástrojem.
(93)
Komise dále uznává, že je zapotřebí zvážit, zda mohl být srovnatelný soukromý investor za podobných tržních podmínek jako dotčené státy (tj. stávající akcionáři společnosti SAS) motivován k tomu, aby ve prospěch příjemce provedl dotčené opatření. Z toho důvodu je rovněž účelné zohlednit pro srovnání možné hypotetické situace, k nimž by došlo, pokud by dotčené opatření podniknuto nebylo.
(94)
Dánsko, Švédsko a skupina SAS v tomto ohledu ve svých vyjádřeních k rozhodnutí o zahájení řízení tvrdí, že by v případě, že by revolvingový úvěrový nástroj v roce 2012 nebyl poskytnut, pravděpodobně došlo k úpadku. Podle Dánska a Švédska by tak dotčeným státům vznikla celková ztráta ve výši 1 044 milionů SEK, tj. ve výši hodnoty jejich celkového akciového podílu. Zohledňovala se také vyhlídka ztráty budoucích kapitálových zisků v případě úspěšného provedení plánu 4XNG. Pro srovnání: Dánsko a Švédsko ve svých vyjádřeních odhadují, že pokud by společnost SAS nedostála svým závazkům v rámci nového revolvingového úvěrového nástroje, činila by celková možná ztráta vyplývající ze společného podílu dotčených států a jejich vkladů do revolvingového úvěrového nástroje v nejkrajnějším případě až kolem [1 000-3 000] milionů SEK (39).
(95)
V případě úpadku společnosti SAS se tedy případné další ztráty související s účastí dotčených států na novém revolvingovém úvěrovém nástroji (tj. přibližně 447,5 milionu SEK, pokud vyjdeme z ilustračního příkladu uvedeného Dánskem a Švédskem) jeví jako relativně omezené ve srovnání se ztrátou, k níž by tak jako tak došlo v souvislosti s jejich akciovými podíly. Z porovnání této poměrně omezené postupné změny v rámci scénáře s nedosažením výsledků (scénář s úpadkem), s nímž dotčené státy pracovaly, s možným pozitivním efektem pro dotčené státy při úspěšném provedení plánu 4XNG podle všeho vyplývá další argument ve prospěch rozhodnutí dotčených států o účasti na novém revolvingovém úvěrovém nástroji. Při nejoptimističtějším „základním“ scénáři se ve zprávě společnosti CITI celková výše možného kapitálového zisku dotčených států odhaduje na [7 000-12 000] milionů SEK. Ačkoliv Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila určité výhrady k optimismu takovýchto růstových prognóz, uznává, že i v konzervativnějších příznivých scénářích by potenciální kapitálový zisk stále mohl výrazně převyšovat potenciální ztráty při scénářích nepříznivých.
(96)
Komise tedy bere na vědomí výše uvedené posouzení rizik a výnosů, jakož i rozsáhlý přezkum a testování plánu 4XNG, dodatečná ověření podkladového kolaterálu, (40) ustanovení o zrušení a platbách předem, která vedla k postupnému snižování potenciálních ztrát (41), a různá další opatření ke zmírnění rizik začleněná do nového revolvingového úvěrového nástroje (42). Při zohlednění výše uvedeného se rozhodnutí dotčených států podílet se na novém revolvingovém úvěrovém nástroji zdá být v souladu s kroky soukromého hospodářského subjektu, jenž by jednal s cílem dosáhnout běžné tržní návratnosti s ohledem na konkrétní situaci dané společnosti v dané době.
(97)
V návaznosti na skutečnosti uvedené výše dochází Komise k závěru, že se dotčené státy v postavení stávajících akcionářů společnosti SAS při rozhodnutí podílet se společně s nadací KAW a věřitelskými bankami v období od prosince 2012 do března 2014 na novém revolvingovém úvěrovém nástroji řídily přiměřenými a realistickými vyhlídkami na ziskovost. Z jejich účasti tedy pro společnost SAS neplynuly žádné výhody ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
7.3. Závěr ohledně existence státní podpory
(98)
S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že účast Dánska a Švédska na novém revolvingovém úvěrovém nástroji nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(99)
Závěrem Komise konstatuje, že Dánsko a Švédsko souhlasily s přijetím a oznámením tohoto rozhodnutí v anglickém znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Financování společnosti Scandinavian Airlines prostřednictvím nového revolvingového úvěrového nástroje, který Dánské království a Švédské království zřídily v prosinci roku 2012, nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království a Švédskému království.
V Bruselu dne 9. července 2014.
SKLEP KOMISIJE
z dne 9. julija 2014
o ukrepu SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP), ki sta ga Danska in Švedska izvedli za družbo Scandinavian Airlines
(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4532)
(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
(2014/938/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
ob upoštevanju sklepa, s katerim je Komisija sklenila uvesti postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s pomočjo SA.35668 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/CP) (1),
po pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
(1)
Konec oktobra 2012 so Danska, Švedska in Norveška (v nadaljnjem besedilu skupaj: države) neuradno stopile v stik s Komisijo in Nadzornim organom Efte v zvezi s svojo namero o sodelovanju v novem revolving kreditu za družbo Scandinavian Airlines (v nadaljnjem besedilu: družba SAS, skupina SAS ali družba). Države so se 12. novembra 2012 odločile sodelovati v novem revolving kreditu, vendar o tem ukrepu niso uradno obvestile Komisije.
(2)
Komisija je 14. novembra 2012 začela preiskavo po uradni dolžnosti v zvezi z novim revolving kreditom. Danski in Švedski je 29. novembra 2012, 18. decembra 2012, 28. januarja 2013 in 18. februarja 2013 poslala zahtevke za informacije, na katere je prejela odgovore 6. decembra 2012, 8. januarja 2013, 5. in 13. februarja 2013 ter 22. marca 2013. Danska in Švedska sta dodatne informacije predložili v dopisu z dne 3. junija 2013.
(3)
Poleg tega je Komisija 20. novembra 2012 prejela pritožbo družbe Ryanair, 4. februarja 2013 pa še pritožbo Združenja evropskih nizkocenovnih letalskih prevoznikov (v nadaljnjem besedilu: ELFAA), v zvezi s katerima sta Danska in Švedska predložili pripombe v dopisu z dne 22. marca 2013.
(4)
Komisija je v dopisu z dne 19. junija 2013 obvestila Dansko in Švedsko, da bo v zvezi s pomočjo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Danska in Švedska sta pripombe k sklepu o začetku postopka predložili v dopisih z dne 19. avgusta 2013.
(5)
Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2)28. septembra 2013. Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe k ukrepom.
(6)
Komisija je 28. oktobra 2013 prejela pripombe skupine SAS in družbe Foundation Asset Management Sweden AB (v nadaljnjem besedilu: družba FAM) (3). Dne 5. novembra 2013 je te pripombe posredovala Danski in Švedski, ki sta se imeli priložnost odzvati. V dopisih z dne 4. in 5. decembra 2013 so danski in švedski organi navedli, da k pripombam skupine SAS in družbe FAM nimajo kaj dodati.
(7)
Komisija je od Danske in Švedske zahtevala dodatne informacije v dopisu z dne 25. februarja 2014, na katerega sta obe državi članici odgovorili 25. marca 2014. Poleg tega so danski in švedski organi z dopisoma z dne 5. in 7. marca 2014 Komisijo obvestili, da je družba SAS sklenila preklicati nov revolving kredit in raziskati druge možnosti za okrepitev svoje kapitalske osnove. Preklic je začel veljati 4. marca 2014.
(8)
Švedska in Danska sta z dopisoma z dne 4. in 7. julija 2014 potrdili, da se odpovedujeta uveljavljanju svojih pravic na podlagi člena 342 PDEU v povezavi s členom 3 Uredbe (ES) št. 1/1958 ter da bosta sprejeli ta sklep in ga priglasili v angleškem jeziku.
(9)
Za namene tega postopka je le Komisija edina pristojna oceniti, ali Danska in Švedska spoštujeta določbe iz PDEU. Na drugi strani pa je v skladu s členom 109(1) Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) v povezavi s členom 24 Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi Nadzornega organa in Sodišča, Nadzorni organ Efte pristojen oceniti, ali Norveška izpolnjuje določbe iz Sporazuma EGP. Poleg tega bosta Nadzorni organ Efte in Komisija na podlagi člena 109(2) in Protokola št. 27 k Sporazumu EGP za zagotovitev enotne uporabe po vsem EGP sodelovala, si izmenjevala informacije in se posvetovala glede vprašanj nadzorne politike in posameznih primerov.
(10)
Ob upoštevanju navedenega in vzporedne pristojnosti obeh institucij v obravnavanem primeru je Komisija pred sprejetjem tega sklepa sodelovala in se posvetovala z Nadzornim organom Efte.
2. SKANDINAVSKI TRG ZA ZRAČNI PROMET
(11)
Skandinavski trg za zračni promet (ki zajema Dansko, Švedsko, Finsko in Norveško) naj bi se med letoma 2001 in 2011 z vidika ASK (4) povečal za 126 %. Skoraj vso rast na skandinavskem trgu letov na kratke razdalje gre pripisati nizkocenovnim letalskim prevoznikom, zlasti družbama Norwegian Air Shuttle in Ryanair. Dejansko je ocenjeno, da so nizkocenovni prevozniki v navedenem obdobju ustvarili 90 % rasti (5).
(12)
Kljub povečanju pomembnosti nizkocenovnih prevoznikov je največji udeleženec na skandinavskem trgu še vedno družba SAS, katere tržni delež je bil leta 2011 ocenjen na 35,6 %, kar je veliko manj od več kot 50-odstotnega deleža družbe pred desetletjem. Tržna deleža družb Norwegian Air Shuttle in Ryanair sta v navedenem letu dosegla 18,7 % oziroma 6,8 %.
3. UPRAVIČENEC
(13)
Družba SAS je nacionalni letalski prevoznik držav, največji letalski prevoznik v Skandinaviji in osmi največji letalski prevoznik v Evropi. Poleg tega je ustanovna članica skupnosti Star Alliance. Skupina letalskih prevoznikov, ki vključuje družbe Scandinavian Airlines, Widerøe (6) in Blue1, ima sedež v Stockholmu, njeno glavno evropsko in medcelinsko vozlišče pa je letališče v Københavnu. Družba SAS je leta 2013 zabeležila približno 28 milijonov potnikov in ustvarila približno 42 milijard SEK prihodkov.
(14)
Trenutno je 50 % družbe SAS v lasti držav: 21,4 % je v lasti Švedske, 14,3 % v lasti Danske, 14,3 % pa v lasti Norveške. Glavni zasebni delničar je fundacija Knut and Alice Wallenberg foundation (v nadaljnjem besedilu: fundacija KAW) (7,6 %), ostali delničarji pa imajo v lasti 1,5-odstotne ali manjše deleže.
Preglednica 1
Glavni delničarji družbe SAS AB na dan 31. marca 2012 (7)
Delničar
Skupaj (%)
Švedska vlada
21,4
Danska vlada
14,3
Norveška vlada
14,3
Fundacija KAW
7,6
Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension
1,5
A.H Värdepapper AB
1,4
Sindikati
1,4
Danska nacionalna banka
1,4
Robur Försäkring
0,9
Ponderus Försäkring
0,8
Andra AP-fonden
0,5
Tredje AP-fonden
0,5
SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79
0,5
Nordnet Pensionsförsäkring AB
0,4
Swedbank Robur Sverigefond
0,4
Swedbank Robur Sverigefond Mega
0,3
JPM Chase NA
0,3
AMF Aktiefond Småbolag
0,3
JP Morgan Bank
0,3
KPA Pensionsförsäkring AB
0,2
Nomura International
0,2
(15)
Finančni položaj družbe SAS je že več let slab, pri čemer je družba med letoma 2008 in 2013 utrpela več izgub. Družba Standard and Poor's (v nadaljnjem besedilu: družba S&P) je novembra 2012 svojo bonitetno oceno za družbo SAS znižala z B- na CCC+ (8). Te težave so bile še večje zaradi razmer na trgu, in sicer stroškov goriva in negotovega povpraševanje.
(16)
Na podlagi letnih poročil družbe je zlasti razvidno, da je družba SAS v obdobju 2008-2012 vsako leto utrpela velike izgube in zabeležila znaten finančni neto dolg.
Preglednica 2
Ključni finančni podatki družbe SAS za obdobje 2007-2012 (v milijonih SEK) (9)
2007
2008
2009
2010
2011
2012
(jan.-okt.)
Prihodki
50 958
52 870
44 918
41 070
41 412
35 986
Finančni neto dolg
1 231
8 912
6 504
2 862
7 017
6 549
Prihodki pred obdavčitvijo (EBT)
1 044
- 969
- 3 423
- 3 069
- 1 629
- 1 245
Neto prihodki
636
- 6 360
- 2 947
- 2 218
- 1 687
- 985
Denarni tok v posameznem letu
- 1 839
- 3 084
- 1 741
868
- 1 243
- 1 018
Donos naložbenega kapitala (ROCE) - %
6,7
- 19,6
- 11,7
- 7,6
- 2,2
- 8,1
Donos lastniških sredstev po obdavčitvi - %
3,8
- 47,6
- 26,8
- 17,0
- 12,0
- 24,8
Stopnja kritja obresti - %
1,8
- 5,3
- 4,4
- 1,9
- 0,6
- 1,6
(17)
Zaradi vse slabšega finančnega položaja je družba SAS v obdobju 2009-2010 izvedla program za bistveno znižanje stroškov. V okviru izvajanja tega programa je morala povečati lastniški kapital na podlagi dveh novih izdaj delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje: (i) 6 milijard SEK aprila 2009 in (ii) 5 milijard SEK maja 2010 (10).
(18)
Finančne težave družbe SAS so vrhunec dosegle leta 2012, ko je družba predstavila poslovni načrt 4 Excellence Next Generation (v nadaljnjem besedilu: načrt 4XNG), ki ga je vodstvo letalskega prevoznika obravnavalo kot „zadnjo priložnost“ za družbo SAS (11). Poleg tega so tiskani mediji novembra 2012 poročali o možnosti stečaja družbe SAS (12).
4. OPIS UKREPA: NOVI REVOLVING KREDIT V LETU 2012
(19)
Družba SAS se je tako kot drugi letalski prevozniki po svetu pri ohranjanju minimalne ravni likvidnosti zanašala na zunanje kredite. Od 20. decembra 2006 se je družba SAS zanašala na revolving kredit z rokom junija 2013 (v nadaljnjem besedilu: stari revolving kredit). Stari revolving kredit je znašal 366 milijonov EUR, zagotavljalo pa ga je izključno več bank ([…] (13)). Vključeval je tudi številne finančne klavzule ali pogoje, na primer […].
(20)
Zaradi poslabšanja poslovne uspešnosti je vodstvo družbe SAS decembra 2011 sklenilo, da bo v celoti izkoristilo stari revolving kredit. Potem ko je hčerinska družba družbe SAS (družba Spanair) januarja 2012 vložila zahtevo za stečaj, je družba SAS začela pogajanja z bankami in 15. marca 2012 sklenila sporazum o spremembi klavzul. S to spremembo klavzul so se povišali stroški črpanja starega revolving kredita, zaostrili so se pogoji črpanja, družba SAS pa je morala takoj v celoti odplačati črpani znesek. Poleg tega je morala družba SAS kreditodajalcem predložiti načrt dokapitalizacije, ki so ga morali potrditi odbor in glavni delničarji, tj. države in fundacija KAW.
(21)
Načrt dokapitalizacije je bil podprt s tako imenovanim načrtom 4XNG, ki so ga začeli razvijati že v začetku leta 2012. V načrtu 4XNG so bili obravnavani tudi pomisleki o obstoječem poslovnem načrtu družbe SAS 4 Excellence (v nadaljnjem besedilu: načrt 4X), ki jih je maja 2012 izrazil […]. Po navedbah družbe SAS bi lahko družba na podlagi načrta 4XNG dosegla položaj finančno samozadostnega letalskega prevoznika. V načrtu so bili določeni številni finančni cilji, ki jih je morala družba SAS doseči v poslovnem letu 2014/2015. Ti so vključevali stopnjo EBIT nad 8 %, stopnjo finančne pripravljenosti nad 20 % in delež lastniškega kapitala (lastniški kapital/sredstva) nad 35 %. Načrt 4XNG naj bi družbi SAS omogočil povečanje prihodkov pred obdavčitvijo za približno 3 milijarde SEK na leto, medtem ko bi bilo za izvajanje načrta potrebno prestrukturiranje stroškov in enkratnih stroškov v znesku približno 1,5 milijarde SEK.
(22)
Med drugim je bil cilj načrta 4XNG pripraviti družbo na uvedbo novih računovodskih pravil za pokojnine, ki bi se uporabljala od novembra 2013 in ki naj bi po pričakovanjih negativno vplivala na lastniški kapital skupine SAS. Poleg tega je načrt vključeval zavezo k izvedbi načrta za odprodajo sredstev in financiranje, ki je skupaj zajemal približno 3 milijarde SEK v potencialnih neto denarnih prihodkih. Odprodaja sredstev je vključevala (14): (i) prodajo hčerinske družbe in norveškega regionalnega letalskega prevoznika Widerøe (15), (ii) prodajo naložbe manjšinskega deleža v […], (iii) prodajo letaliških nepremičninskih deležev, (iv) oddajanje zemeljske oskrbe zrakoplova v zunanje izvajanje (16), (v) prodajo letalskih motorjev (17), (vi) prodajo in povratni najem ali drugo finančno transakcijo v zvezi z […], (vii) oddajanje sistemov upravljanja in klicnih centrov v zunanje izvajanje (18) ter (viii) prodajo ali zavarovano financiranje treh zrakoplovov Q400.
(23)
Države vztrajajo, da je načrt 4XNG temeljil na samofinanciranju, kar pomeni, da bi družba SAS z operacijami in neključnimi odprodajami ustvarila dovolj denarja za kritje predhodnih stroškov izvajanja načrta 4XNG. Vendar je bila družba SAS zaskrbljena, kako bodo vlagatelji dojemali slab likvidnostni položaj zaradi visokih predhodnih stroškov izvajanja načrta 4XNG. Družba SAS je zato zaprosila za podaljšanje starega revolving kredita skupaj z uvedbo novega revolving kredita, ki bi ga podprle države in fundacija KAW. Vendar je trdila, da ne bi črpala niti starega (podaljšanega) revolving kredita niti novega revolving kredita.
(24)
Razprave v zvezi z novim revolving kreditom so se začele 4. junija 2012 (19). Prvotno so banke kreditodajalke starega revolving kredita v skladu z načrtom dokapitalizacije (glej uvodno izjavo 20 zgoraj) zahtevale, da države zagotovijo dodatno vsoto lastniškega kapitala, na primer novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje, ker niso bile pripravljene same podpreti novega revolving kredita. Vendar so države ta predlog zavrnile.
(25)
Po nekaj pogajanjih so banke sprejele novi revolving kredit, ki naj bi ga omogočile skupaj z državami in fundacijo KAW ter ki naj bi bil strukturiran izključno pod enakimi pogoji brez podrejenosti ali nesorazmernih pravic do zavarovanja. Omeniti je treba, da je bil prvotni načrtovani znesek novega revolving kredita [3-6] milijard SEK, medtem ko je razpoložljivo zavarovanje znašalo le [1-4] milijarde SEK. Velikost novega revolving kredita se je 22. oktobra 2012 dokončno zmanjšala na 3,5 milijarde SEK (približno 400 milijonov EUR).
(26)
Novi revolving kredit so zagotovile iste banke, ki so zagotovile starega (razen ene (20)), skupaj z državami in fundacijo KAW. Države so sorazmerno s svojimi deleži družbe SAS zagotovile 50 % novega revolving kredita, preostalih 50 % pa so zagotovile banke in fundacija KAW. Države in fundacija KAW so v novem revolving kreditu sodelovale pod enakimi pogoji (provizije, obrestne mere, klavzule) kot banke.
(27)
Glavne značilnosti novega revolving kredita so bile naslednje:
-
Kredit je bil razdeljen na dva podkredita v znesku 2 milijard SEK (kredit A) in 1,5 milijarde SEK (kredit B), h katerima so države prispevale 50 % vrednosti. Cenovni pogoji za oba kredita so vključevali predhodno provizijo, provizijo za prevzete obveznosti, uporabnino, provizijo za kritje in pravice do izstopa.
-
Da bi lahko družba SAS črpala iz revolving kredita, je morala izpolnjevati nekatere pogoje, ki so bili v primeru kredita B strožji kot v primeru kredita A (21).
-
Novi revolving kredit se je nadaljeval z izvajanjem zavarovalnega paketa starega revolving kredita, poleg tega pa je bilo kreditodajalcem od decembra 2012 zagotovljeno zavarovanje za vse delnice v družbi Widerøe in vsa druga neobremenjena fiksna sredstva skupine SAS. Tako je novi revolving kredit vključeval najvišje zavarovanje za številna sredstva družbe SAS, vključno s 100 % delnic njegovih hčerinskih družb Widerøe in SAS Spare Engine, 18 zrakoplovi in številnimi nepremičninami. Knjižna vrednost teh zavarovanj je bila ocenjena na približno 2,7 milijarde SEK(tj. približno 75 % novega revolving kredita), pri čemer so bila zavarovanja sorazmerno porazdeljena med kreditoma A in B.
-
Črpanje kredita B je bilo mogoče šele po črpanju kredita A v celoti. Po 1. januarju 2014 bi lahko družba SAS črpala kredit le v primeru zaključene odprodaje sredstev ali delnic družbe Widerøe.
-
Novi revolving kredit zapade 31. marca 2015.
(28)
Pogoji novega revolving kredita so bili dogovorjeni 25. oktobra 2012. Vendar so bile med drugim potrebne parlamentarne odobritve za posamezno državo ter sklenitev sindikalnih sporazumov s pilotsko kabino in kabinskim osebjem.
(29)
Države so predložile poročilo, ki ga je 7. novembra 2012 pripravila družba CITI (v nadaljnjem besedilu: poročilo CITI) in v katerem se ocenjuje, ali bi se morda zasebni vlagatelj v položaju, ki je čim bolj podoben položaju držav, odločil za sodelovanje v novem revolving kreditu pod enakimi pogoji. Sklepna ugotovitev poročila CITI ob predvidevanju uspešnega izvajanja načrta 4XNG v okviru osnovnega scenarija navaja, da bi se s sodelovanjem držav v novem revolving kreditu ustvarila [90-140]-odstotna notranja stopnja donosa, približno [4-9]-kratni večkratnik čistega dobička in povišanje vrednosti lastniškega kapitala za skoraj [700-1 200] % (od novembra 2012 do marca 2015). Sklepna ugotovitev poročila CITI navaja, da bi bil torej donos, ki se zahteva od držav, vsaj enak donosu, ki bi se zahteval od zasebnega vlagatelja v podobnem položaju. Vendar poročilo CITI ne vključuje niti ocene verjetnosti, da bi družba SAS uspešno izvedla osnovni scenarij načrta 4XNG, niti ocene učinka odstopanj od osnovnega scenarija, na primer neuspešnega denarnega ovrednotenja neključnih sredstev.
(30)
Družba SAS je 19. decembra 2012 navedla, da so izpolnjeni vsi potrebni pogoji za začetek veljavnosti novega revolving kredita (glej uvodno izjavo 28 zgoraj), vključno s parlamentarnimi odobritvami v državah. Novi revolving kredit je bil veljaven od navedenega datuma do 3. marca 2014 in je zamenjal stari revolving kredit (22).
(31)
V dopisu z dne 3. junija 2013 sta Danska in Švedska pojasnili, da so se države in banke kreditodajalke zaradi prodaje 80 % delnic družbe Widerøe's (uvodna izjava 22 zgoraj) z družbo SAS dogovorile, naj se pogoji novega revolving kredita spremenijo, čeprav sporazum o spremembi še ni bil uradno sprejet. Danski in švedski organi so v pripombah, predloženih med uradno preiskavo, Komisijo obvestili, da so spremembo novega revolving kredita podpisale vse strani in da bo sporazum začel veljati ob zaključku transakcije v zvezi z družbo Widerøe, tj. 30. septembra 2013. Te spremembe so vključevale naslednje:
-
znesek kredita A se z 1,173 milijarde SEK zniža na 0,8 milijarde SEK, datum zapadlosti pa se podaljša za pet mesecev, tj. do 1. junija 2014,
-
družba SAS kot zavarovanje kredita A zastavi [0,5-0,8] milijarde SEK v gotovini. Preostali znesek [0,1-0,4] milijarde SEK se zavaruje z vrednostnimi papirji, ki so že navedeni v sporazumu o novem revolving kreditu,
-
po delni prodaji oddelka za zemeljsko oskrbo zrakoplova se prekliče 0,2 milijarde SEK kredita A. Družba SAS je pred preklicem novega revolving kredita 4. marca 2014 z morebitnim kupcem že pripravila pismo o nameri (23),
-
znesek kredita B se z 1,5 milijarde SEK zniža na 1,2 milijarde SEK.
5. SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA
(32)
Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede pari passu sodelovanja držav, fundacije KAW in bank v novem revolving kreditu, zlasti ker:
-
so bile banke že izpostavljene družbi SAS zaradi sodelovanja v starem revolving kreditu. Banke so dejansko približno razpolovile svoj prispevek k novemu revolving kreditu in tako z vidika revolving kredita zmanjšale svojo splošno izpostavljenost družbi SAS za približno 50 %, medtem ko so države - ki glede na vztrajno negativne rezultate družbe SAS z novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje leta 2009 in leta 2010 niso imele nobenega donosa - svojo izpostavljenost družbi SAS povečale,
-
je družba SAS januarja 2012 v celoti porabila stari revolving kredit, kar bi lahko vplivalo na odločitev bank kreditodajalk glede sodelovanja v novem revolving kreditu, da bi preprečile kakršno koli nadaljnje črpanje in zagotovile, da njihovi prispevki k revolving kreditu ne bi bili popolnoma izgubljeni zaradi težav družbe,
-
Komisiji ni bilo jasno, ali je na odločitev bank glede sodelovanja v novem revolving kreditu vplivalo dejstvo, da so države v prejšnjih letih družbi SAS zagotavljale stalno finančno podporo. Komisija je tudi navedla, da je bilo sodelovanje držav strog pogoj za sodelovanje zasebnih subjektov v novem revolving kreditu,
-
je Komisija izrazila pomisleke glede tega, ali bi se lahko sodelovanje fundacije KAW v novem revolving kreditu primerjalo s sodelovanjem zasebnega vlagatelja, saj je fundacija KAW družbi SAS izpostavljena prek imetništva delnic in banke SEB.
(33)
Komisija je izrazila nadaljnje pomisleke glede tega, ali bi se lahko sodelovanje držav v novem revolving kreditu z vidika delničarja obravnavalo kot razumno in bi prestalo preskus vlagatelja pod tržnimi pogoji tudi zunaj razlogovanja pari passu. V zvezi s tem je Komisija ocenila, ali je načrt 4XNG temeljil na dovolj trdnih predpostavkah za spodbuditev sodelovanja zasebnega vlagatelja v novem revolving kreditu in ali so bile analize občutljivosti, izvedene v okviru načrta, preveč optimistične.
(34)
Komisija je na primer med drugim opozorila na visoko zastavljene cilje v načrtu v zvezi z rastjo trga z vidika ASK in BDP ter na ničodstotno stopnjo inflacije v obdobju 2015-2017. Podobno je imela pomisleke glede tega, ali bi se lahko ob sklenitvi novega revolving kredita napovedalo uspešno izvajanje vseh pobud za prihranke stroškov in odprodajo sredstev.
(35)
Kar zadeva pogoje novega revolving kredita in oceno CITI v zvezi s pričakovanim donosom sodelovanja držav v novem revolving kreditu, je Komisija poudarila, da poročilo CITI ne vključuje niti ocene načrta 4XNG niti izvedbe analize občutljivosti finančnega modela, temveč temelji zgolj na predloženih informacijah. Komisija je tudi poudarila, da se v poročilu CITI zavarovanje novega revolving kredita ni ovrednotilo z vidika zasebnega tržnega vlagatelja in da se v njem ni upošteval učinek morebitnih alternativnih scenarijev z manj ugodnimi predpostavkami (vključno z neplačilom) na analizo donosa. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da je se je v poročilu CITI predpostavljala nična verjetnost glede neplačil družbe SAS v naslednjih treh letih, kar je po njenem mnenju podcenjevanje tveganja.
(36)
Ob upoštevanju navedenega Komisija ni mogla izključiti možnosti, da bi lahko sodelovanje držav v novem revolving kreditu pomenilo prednost za družbo SAS v smislu člena 107(1) PDEU.
(37)
Nazadnje, če bi novi revolving kredit pomenil državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, po mnenju Komisije ni verjetno, da bi se lahko obravnaval kot združljiv z notranjim trgom. Komisija je v zvezi s tem ocenila, ali bi se lahko uporabil kateri koli od morebitnih razlogov za združljivost iz PDEU. Ob upoštevanju vrste ukrepa in težav družbe SAS Komisija ugotavlja, da so edina ustrezna merila očitno merila v zvezi s pomočjo za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah v skladu s členom 107(3)(c) PDEU na podlagi smernic Komisije o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (24) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje). Vendar je Komisija predhodno sklenila, da pogoji pomoči za reševanje in prestrukturiranje iz smernic za reševanje in prestrukturiranje očitno niso izpolnjeni.
6. PRIPOMBE K SKLEPU O ZAČETKU POSTOPKA
6.1 Pripombe Danske in Švedske
(38)
Danska in Švedska vztrajata, da je bilo njuno sodelovanje v novem revolving kreditu v skladu s tržnimi pogoji, saj sta sodelovali pari passu z bankami in fundacijo KAW, kar izključuje obstoj državne pomoči.
(39)
Danska in Švedska trdita, da družba SAS v obdobju pogajanj o novem revolving kreditu ni črpala starega revolving kredita. Opozarjata, da so bili s spremembami starega revolving kredita marca 2012 uvedeni še strožji pogoji črpanja, in trdita, da so morale zato banke od konca junija 2012 zavrniti vsako zahtevo družbe SAS za črpanje. Družba SAS je znesek, ki ga je črpala iz revolving kredita, v celoti odplačala marca 2012 in od takrat ni več črpala iz starega revolving kredita. Tako bi se lahko navedene banke razumno štele za „zunanje“ vlagatelje, ki v novem revolving kreditu sodelujejo pod enakimi pogoji kot države (25), ne da bi bile pomembno nezavarovano izpostavljene družbi SAS (26).
(40)
Danski in švedski organi v zvezi s sodelovanjem fundacije KAW v novem revolving kreditu skupaj z bankami menijo, da je bila ekonomska izpostavljenost fundacije KAW banki SEB omejena in da to ni moglo vplivati na njeno odločitev glede sodelovanja v novem revolving kreditu.
(41)
Poleg tega Danska in Švedska navajata, da je bil načrt 4XNG realen in da bi se lahko uspešno izvedel. Vztrajata, da so bili vsi vidiki in predpostavke, vključno s tistimi v zvezi z napovedmi prihodkov (RASK) (27), ukrepi za prihranke stroškov in načrtovanimi odprodajami, skrbno proučeni, da bi se dosegli finančni cilji načrta 4XNG za obdobje 2014-2015. Poleg tega so načrt 4XNG - skupaj z vsemi predpostavkami, na katerih je temeljil - pozorno pregledali zunanji finančni svetovalci držav (Goldman Sachs) in bank ([…]), pri čemer je bil načrt sprejet ob upoštevanju njihovih pripomb in priporočil. Poudarjata tudi, da je pričakovanje uspešne izvedbe načrta ob odločitvi glede sodelovanja v novem revolving kreditu temeljilo na dejstvu, da je bil novi revolving kredit odvisen od sklenitve novih sindikalnih sporazumov. Poleg tega je bil načrt po navedbah Danske in Švedske glede na razvoj dogodkov med decembrom 2012 in ukinitvijo novega revolving kredita 4. marca 2014 na dobri poti, da doseže pričakovane rezultate (28).
(42)
Danska in Švedska v zvezi s pogoji novega revolving kredita trdita, da so bili v skladu z običajnimi tržnimi pogoji, saj so bili podobni pogojem primerljivih poslov, ter da je imel novi revolving kredit tudi višje predhodne provizije in strožje pogoje črpanja kot večina analiziranih poslov. Kar zadeva zavarovalni paket, Danska in Švedska navajata, da so bila dejanska finančna tveganja bank kreditodajalk zanemarljiva, saj je ocenjena vrednost zavarovanj jasno presegala znesek kredita A. Tako bi se v primeru likvidacije vse terjatve bank kreditodajalk odplačale iz zavarovalnega paketa ali iz drugih sredstev družbe SAS, ki bi se lahko prodala, na primer […], njegove delnice v […] itd. Navedeno podpira tudi dejanska ukinitev velikega dela obveznosti v okviru kredita A v prvi polovici leta 2013. Po navedbah Danske in Švedske to dokazuje, da so banke pri odločitvi glede sodelovanja v novem revolving kreditu skupaj z državami in fundacijo KAW ravnale poslovno in preudarno.
(43)
Nazadnje, Danska in Švedska poročata, da je sodelovanje v novem revolving kreditu kreditodajalcem ustvarilo velik donos, ne da bi morala družba SAS črpati kredit. To bi moralo podpreti stališče, da je bilo sodelovanje držav v novem revolving kreditu skupaj s fundacijo KAW in bankami v celoti v skladu z načelom vlagatelja pod tržnimi pogoji.
6.2 Pripombe skupine SAS
(44)
Skupina SAS trdi, da so države v novem revolving kreditu sodelovale kot delničarji in ne kot javni organi. S tega vidika je bilo sodelovanje v takšnem instrumentu zaradi velikih prihodkov delničarjev/kreditodajalcev v obliki provizij in predvidenega povišanja vrednosti delnic boljše od prispevka lastniškega kapitala.
(45)
V zvezi s preskusom pari passu skupina SAS navaja, da je bil uspešen, saj banke niso bile izpostavljene družbi SAS in se morajo zato šteti za „zunanje“ vlagatelje. Poleg tega sodelovanje držav v novem revolving kreditu ni vplivalo na ravnanje bank, saj sodelovanja delničarjev v novem revolving kreditu niso zahtevale banke, ampak družba SAS. Poleg tega skupina SAS vztraja, da so se banke odločile sodelovati v novem revolving kreditu pod enakimi pogoji kot države in fundacija KAW na podlagi zelo pozitivnih rezultatov analize tveganja/prihodkov.
(46)
Skupina SAS tudi podpira trditev Danske in Švedske, da so bile predpostavke, na katerih je temeljil načrt 4XNG, trdne z zelo realnimi napovedmi v zvezi s tremi glavnimi dejavniki, tj. rast trga z vidika ASK, rast BDP v obdobju 2015-2017 in predvidena ničodstotna inflacija. Poleg tega so vse banke kreditodajalke pozorno pregledale tveganja, povezana z izvajanjem načrta, pri čemer so se zlasti osredotočile na RASK kot na ključni kazalnik dobičkonosnosti družbe.
(47)
Hkrati skupina SAS trdi, da je bil zavarovalni paket ustrezno ocenjen in da se je tveganje, da družba SAS ne bo izvajala načrta 4XNG, zmanjšalo. To podpira dejstvo, da je bila zagotovitev prihrankov stroškov pogoj za sodelovanje kreditodajalcev v novem revolving kreditu in da je bila sklenitev novih kolektivnih sporazumov novembra 2012 ključna za uspešno izvajanje načrta.
(48)
Skupina SAS nadalje kritizira Komisijo, da ni upoštevala alternativne možnosti stečaja in dejstva, da bi države izgubile vrednost skupnega poslovnega deleža, če ne bi bil zagotovljen novi revolving kredit. V zvezi s tem skupina SAS poudarja, da so države v novem revolving kreditu sodelovale kot temeljni delničarji družbe SAS, da bi si zagotovile rentabilnost svoje naložbe.
(49)
Nazadnje, skupina SAS poroča, da se je z izvajanjem načrta 4XNG ustvaril dobiček pred obdavčitvijo v znesku 3 milijarde SEK, kar je pomenilo pozitivne rezultate za družbo SAS v obdobju od novembra 2012 do julija 2013.
6.3 Pripombe družbe FAM
(50)
Po navedbah družbe FAM, ki je odgovorna za upravljanje sredstev fundacije KAW, je fundacija odločitev glede sodelovanja v novem revolving kreditu sprejela ne glede na svoje interese v zvezi z banko SEB in izpostavljenost banke SEB družbi SAS. Družba FAM trdi, da fundacija KAW niti ni imela večinskega deleža v banki SEB niti ni mogoče reči, da nadzira banko SEB.
(51)
Družba FAM je proučila načrt 4XNG, z njim povezana finančna tveganja in zavarovalni paket ter presodila, da je sodelovanje v novem revolving kreditu v interesu fundacije KAW. V zvezi s tem je možnost zaščite dolgoročne naložbe fundacije KAW v družbo SAS in morebitni prihodnji donos te naložbe ter visoke provizije, ki bi jih v okviru novega revolving kredita plačala družba SAS, primerjala z likvidacijo družbe SAS, ki po njenem mnenju ni ekonomsko zanimiva možnost.
(52)
Družba FAM se z Dansko, Švedsko in skupino SAS strinja tudi, da so vsi deležniki sodelovali v novem revolving kreditu pod enakimi pogoji, brez kakršne koli oblike podrejenosti, nesorazmernih pravic do zavarovanj ali drugih neenakih pogojev. Odločitev glede sodelovanja v novem revolving kreditu je temeljila na poglobljeni analizi možnosti za dobičkonosnost, ki bi jo v prihodnje zagotovila trdna in konkurenčna družba SAS.
(53)
Nazadnje, družba FAM se strinja z Dansko in Švedsko, da je odločitev bank kreditodajalk glede sodelovanja v novem revolving kreditu temeljila na poslovnih premislekih, saj je bila njihova obstoječa izpostavljenost v okviru starega revolving kredita zgolj teoretična. Trdi, da banke niso imele tako močnega razloga za sodelovanje v novem revolving kreditu kot države in fundacija KAW, saj so lahko slednje pričakovale povišanje cen delnic. Zato vztraja, da je treba pogoje preskusa pari passu šteti za izpolnjene.
7. OCENA UKREPA
7.1 Obstoj državne pomoči
(54)
V skladu s členom 107(1) PDEU „je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.
(55)
Koncept državne pomoči velja za vsako prednost, odobreno neposredno ali posredno, ki se financira iz državnih virov, ki jih odobri država sama ali posredniški organ, ki deluje na podlagi podeljenih pooblastil.
(56)
Da bi bilo mogoče ukrep opredeliti kot državno pomoč, mora izhajati iz državnih sredstev in ga mora biti mogoče pripisati državi. Državni viri so načeloma viri države članice in njenih javnih organov ter viri javnih podjetij, na katere lahko imajo javni organi neposreden ali posreden prevladujoč vpliv.
(57)
Dejstva, da je zadevni ukrep vključeval državne vire, saj se je financiral iz virov v okviru proračunov držav, in da ga je bilo mogoče pripisati državi, ni mogoče izpodbijati. Zlasti je mogoče opaziti, da sta danski in švedski parlament odobrila sodelovanje obeh vlad v novem revolving kreditu (uvodna izjava 30 zgoraj).
(58)
Zadevni ukrep mora izkrivljati ali bi lahko izkrivljal konkurenco, prav tako pa mora biti verjetno, da vpliva na trgovino med državami članicami.
(59)
Če finančna podpora, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj družbe v primerjavi z drugimi družbami, ki konkurirajo pri trgovini znotraj Unije, obstaja v skladu z ustaljeno sodno prakso vsaj možnost vpliva na trgovino med državami članicami in na konkurenco (29). Komisija v zvezi s tem meni, da bi kakršna koli morebitna gospodarska prednost, dodeljena družbi SAS na podlagi državnih virov, izpolnjevala ta pogoj. Družbi SAS konkurirajo drugi letalski prevozniki v Evropski uniji in EGP, zlasti odkar se je 1. januarja 1993 začela tretja faza liberalizacije zračnega prometa (v nadaljnjem besedilu: tretji sveženj) (30). Poleg tega zračnemu prometu na področju sorazmerno krajših potovanj znotraj EU konkurirata cestni in železniški promet, zato je mogoč tudi vpliv na cestne in železniške prevoznike.
(60)
Edino merilo pojma državne pomoči, ki ga je torej smiselno obravnavati, je vprašanje, ali je ukrep družbi SAS omogočil selektivno neupravičeno gospodarsko prednost.
(61)
Komisija je ob upoštevanju ukinitve novega revolving kredita, ki je bila izvedena 4. marca 2014, ocenila, ali je bila družbi SAS v okviru novega revolving kredita od njegove vzpostavitve leta 2012 do ukinitve leta 2014 podeljena selektivna neupravičena gospodarska prednost.
7.2 Gospodarska prednost družbe SAS
(62)
Da bi Komisija ugotovila, ali je bila družbi SAS dodeljena državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, bo ocenila, ali je letalski prevoznik dobil gospodarsko prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi imel. Komisija za proučitev tega vprašanja uporablja preskus vlagatelja pod tržnimi pogoji, v skladu s katerim državna pomoč ne obstaja, če bi bilo mogoče zasebnega vlagatelja, ki se lahko po velikosti primerja z zadevnimi organi v javnem sektorju ter deluje v tržnem gospodarstvu pod običajnimi tržnimi pogoji, v podobnih okoliščinah spodbuditi, da upravičencu zagotovi zadevni ukrep.
(63)
V skladu s preskusom vlagatelja pod tržnimi pogoji mora Komisija torej oceniti, ali bi zasebni vlagatelj zadevni posel sklenil pod enakimi pogoji. Hipotetični zasebni vlagatelj deluje kot preudaren vlagatelj, ki želi povečati svoj dobiček, ne da bi pri tem prevzel prevelika tveganja zanj (31).
(64)
Prispevek iz javnih sredstev načeloma ne vključuje državne pomoči, če je izveden hkrati s pomembnim kapitalskim prispevkom zasebnega vlagatelja, v primerljivih okoliščinah in pod primerljivimi pogoji (pari passu) (32).
7.2.1 Pari passu sodelovanje držav, fundacije KAW in bank v novem revolving kreditu
(65)
Komisija ugotavlja, da so banke kreditodajalke, ki sodelujejo v novem revolving kreditu, sodelovale tudi v starem. Vendar so države v okviru novega revolving kredita povečale svojo izpostavljenost družbi SAS, medtem ko so banke približno razpolovile svoj prispevek (s 366 milijonov EUR na približno 200 milijonov EUR) in tako z vidika revolving kredita zmanjšale svojo splošno obstoječo izpostavljenost družbi SAS za približno 50 %. V zvezi s tem je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke glede resničnosti utemeljitve pari passu, saj položaj držav in bank ni bil videti primerljiv.
(66)
Danska, Švedska in skupina SAS trdijo, da banke kreditodajalke v času pogajanj o njihovem sodelovanju v novem revolving kreditu niso bile izpostavljene v okviru starega revolving kredita. Zato je treba banke obravnavati kot „zunanje“ vlagatelje, ki so v primerljivem položaju kot države in fundacija KAW.
(67)
Komisija ugotavlja, da je družba SAS januarja 2012 v celoti črpala stari revolving kredit (uvodna izjava 20 zgoraj). Spremembe starega revolving kredita, sprejete marca 2012, so med drugim dejansko vključevale pogoj, da je treba črpani znesek odplačati takoj in v celoti. Znesek je bil v celoti odplačan marca 2012, spremembe starega revolving kredita, sprejete istega meseca, pa so družbi SAS zelo otežile, da bi po tem še črpala kredit (33). Poleg tega je morala družba SAS do junija 2012 predložiti načrt dokapitalizacije, ki so ga morali potrditi odbor ter države in fundacija KAW kot glavni delničarji. Banke so ta načrt najprej zavrnile. Šele novembra 2012 so se države po skrbni proučitvi revidiranega načrta 4XNG odločile za sodelovanje v novem revolving kreditu, za njimi pa tudi banke.
(68)
Na podlagi tega danski in švedski organi ter skupina SAS trdijo, da je bila družbi SAS uspešno preprečena zahteva za črpanje starega revolving kredita. Banke so se morale ob upoštevanju navedenih razmer odločiti, ali bodo nadaljevale stari revolving kredit, dokler se junija 2013 ne izteče, ali bodo sodelovale v novem revolving kreditu pod enakimi pogoji kot države in fundacija KAW, kljub temu da so imele države in fundacija KAW kot delničarji tehtnejše razloge za sodelovanje, saj bi lahko z izvajanjem načrta 4XNG dosegle višje vrednosti svojih delnic.
(69)
Čeprav je po mnenju Komisije verjetno, da banke ob sprejemanju odločitve glede sodelovanja v novem revolving kreditu niso bile bistveno izpostavljene staremu revolving kreditu, vsaj ne banke, ki sicer niso bile nezavarovano dvostransko izpostavljene družbi SAS, pa je Komisija tudi mnenja, da je še vedno obstajalo tveganje, da bi lahko družba SAS izpolnila pogoje črpanja pred vzpostavitvijo novega revolving kredita. Dejstvo, da se to ni zgodilo in da se stari revolving kredit, potem ko je bil v celoti odplačan marca 2012, ni porabil, v zvezi s tem ni pomembno. Na podlagi tega se zdi, da so bile banke v okviru starega revolving kredita v nekaterih pogledih izpostavljene družbi SAS, države (in fundacija KAW) pa ne. Komisija zato ne more sprejeti trditve danskih in švedskih organov, da so banke v novem revolving kreditu sodelovale kot „zunanji“ vlagatelji, ne glede na njihovo izpostavljenost v okviru starega revolving kredita.
(70)
Poleg tega se Komisija ne more strinjati z navedbami Danske in Švedske, da izpostavljenost nekaterih bank v obliki dvostranskih kreditov, povezanih s starim revolving kreditom (34), ni vključevala nobenega finančnega tveganja za banke v obdobju pogajanj o novem revolving kreditu, ker bi bilo mogoče te kredite črpati le, če bi se v celoti črpal stari revolving kredit. Kot je navedeno zgoraj, je obstajalo tveganje, čeprav res majhno, da bi lahko družba SAS izpolnila pogoje črpanja starega revolving kredita, kljub temu da je bila verjetnost tega po spremembah, sprejetih marca 2012, in uvedbi strogih pogojev zelo majhna.
(71)
Poleg tega se zdi, da so bile nekatere banke tudi sicer izpostavljene družbi SAS. Poleg sodelovanja v starem revolving kreditu je imela na primer […] od 30. septembra 2012 nezavarovano (in nečrpano) dvostransko izpostavljenost družbi SAS v znesku [200-600] milijonov SEK in nezavarovano izpostavljenost na podlagi kreditne kartice v znesku [500-900] milijonov SEK. Zato bi lahko bila odgovorna za kritje kakršnega koli povračila stroškov strankam, če bi družba SAS odpovedala zadevne lete. Čeprav je ta nezavarovana izpostavljenost na podlagi kreditne kartice znašala [0-2] % skupnega portfelja kredita banke […] v znesku približno [1 000-3 000] milijard SEK, je kljub temu pomenila finančno tveganje, zato ni mogoče sprejeti, da je bila […] ob sprejemanju odločitve glede sodelovanja v novem revolving kreditu v primerljivem položaju kot države.
(72)
Poleg tega so bile tri druge banke izpostavljene na podlagi neporavnanih mehanizmov financiranja zrakoplovov (npr. […]). Čeprav države trdijo, da so bila financiranja zavarovana z zrakoplovi in bankam niso predstavljala finančnega tveganja, saj bi se z lahkoto prodala na trgu, to ni bilo dokazano z dejstvi. Še vedno ni jasno, ali bi bil celotni znesek v primeru nujne prodaje zrakoplovov dejansko povrnjen.
(73)
V sklepu o začetku postopka se je Komisija spraševala, ali je na odločitev bank morda vplivalo ravnanje držav, saj so države v prejšnjih letih letalskemu prevozniku zagotavljale stalno finančno podporo (npr. z novo izdajo delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje leta 2009 in leta 2010). Poleg tega so bile banke pripravljene sodelovati v novem revolving kreditu le, če bi v njem sodelovale države, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 23 in 24 zgoraj.
(74)
Komisija načeloma meni, da se pogoj pari passu ne more uporabljati v primerih, kadar zasebni subjekti kot pogoj za svoje sodelovanje v transakciji izrecno zahtevajo sodelovanje držav.
(75)
Med uradno preiskavo so Danska, Švedska in skupina SAS trdile, da banke v nobeni fazi pogajanj o novem revolving kreditu niso čutile vpliva preteklega ravnanja držav in njihove stalne pripravljenosti za financiranje družbe SAS, kljub temu da se napovedi držav v zvezi s prihodki od nove izdaje delnic s pravico prednostnega nakupa za obstoječe delničarje leta 2009 in leta 2010 niso uresničile.
(76)
Komisija ne more izključiti možnosti, da zasebni vlagatelji ne bi bili pripravljeni vlagati v družbo s takšnimi preteklimi dosežki in nepredvidljivimi projekcijami, če ne bi pri tem sodelovale tudi države. Hkrati tudi ne more izključiti možnosti, da države, ki so zavrnile zagotovitev novega lastniškega kapitala in sodelovanje v podrejenem revolving kreditu, niso bile več pripravljene vlagati dodatnih sredstev v družbo SAS. Ne glede na te premisleke Komisija še vedno ni prepričana, da je bilo sodelovanje držav in bank kreditodajalk v novem revolving kreditu dogovorjeno pod pogoji pari passu, pri čemer upošteva, da so banke zaradi sodelovanja držav z vidika revolving kredita zmanjšale svojo splošno izpostavljenost revolving kredita družbi SAS za približno 50 %, medtem ko so države svojo izpostavljenost družbi SAS povečale.
(77)
V zvezi s tem, ali bi se lahko ravnanje fundacije KAW štelo za referenčno točko za opredelitev ravnanja zasebnega vlagatelja, je uradna preiskava pokazala, da je bila izpostavljenost fundacije KAW družbi SAS prek imetništva delnic banke SEB manjša, kot je bilo navedeno v sklepu o začetku postopka. Ob upoštevanju, da je fundacija KAW zgolj manjšinski delničar banke SEB in da je bila izpostavljenost banke SEB družbi SAS omejena, je mogoče trditi, da je fundacijo KAW k sodelovanju v novem revolving kreditu spodbudila možnost dobičkonosnosti naložbe.
(78)
Ob upoštevanju navedenega Komisija na podlagi uradne preiskave ni mogla z gotovostjo sprejeti sklepa, da je bila obravnavana transakcija izvedena pod pogoji pari passu.
(79)
Ne glede na oceno pari passu je Komisija proučila tudi vprašanje, ali bi se lahko sodelovanje držav v novem revolving kreditu z vidika delničarja štelo za razumno in bi prestalo preskus vlagatelja pod tržnimi pogoji tudi zunaj razlogovanja pari passu.
7.2.2 Ocena sodelovanja držav v novem revolving kreditu v okviru preskusa vlagatelja pod tržnimi pogoji
(80)
Vprašanje, ki ga je treba obravnavati, je, ali bi se zasebni vlagatelj v enakem položaju kot države, tj. kot obstoječi delničar družbe SAS, in v podobnih okoliščinah, v kakršnih so bile države leta 2012, odločil za sodelovanje v novem revolving kreditu pod podobnimi pogoji (35).
(81)
V zvezi s tem so poučne neodvisne analize, ki so jih pred vzpostavitvijo novega revolving kredita izvedli zunanji finančni svetovalci (in sicer družbi Goldman Sachs International in CITI kot svetovalki držav ter […] kot svetovalec kreditodajalcev). Po navedbah Danske in Švedske so se države za sodelovanje v novem revolving kreditu odločile šele po tem, ko so njihovi zunanji svetovalci natančno pregledali načrt 4XNG in ko so bili pogoji novega revolving kredita prilagojeni.
(82)
Medtem ko je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila nekatere pomisleke glede obsega poročila, ki ga je pripravila družba CITI, sta Danska in Švedska pojasnili, da je njuna odločitev o sodelovanju v novem revolving kreditu temeljila na vseh analizah, ki so jih izvedli njuni finančni svetovalci, in da se zato poročilo CITI ne bi smelo ocenjevati ločeno.
(83)
Finančni svetovalci so morali med drugim zagotoviti kritično analizo načrta 4XNG in novega revolving kredita ter zadevnih občutljivosti in ranljivosti v zvezi s tem. Ta analiza je bila izvedena prek zaporednih poročil ter se je navezovala na preteklo uspešnost družbe SAS in druga merila uspešnosti panoge. Svetovalci so v zvezi z načrtom 4XNG in novim revolving kreditom izdali številna priporočila glede strategij za zmanjšanje tveganja. V skladu s temi priporočili so države zahtevale številne prilagoditve načrta 4XNG (za pospešitev ukrepov za prihranek stroškov in sprejetje dodatnih pobud) in prilagoditve pogojev novega revolving kredita, da bi se zmanjšala verjetnost črpanja.
(84)
Pri analizi načrta 4XNG so zunanji svetovalci opredelili ključna področja morebitnih tveganj, vključno s cilji za prihranke stroškov, prodajami in pritiskom v zvezi z RASK, ter jim namenili posebno pozornost. Na podlagi te ocene tveganja so bili med drugim oblikovani naslednji premisleki:
-
Cilji za prihranke stroškov
Poleg prejetih zunanjih priporočil je bil načrt 4XNG spremenjen in okrepljen z vključitvijo pobud za prihranek stroškov v znesku približno [1-4] milijarde SEK odobritev plačil (kar je več od prvotnega cilja [1-4] milijarde SEK odobritev plačil). Medtem ko je bila v zvezi z nedoseganjem ciljev za prihranke stroškov izražena zaskrbljenost, je bil ključni ukrep za odpravo tveganj v zvezi z načrtom 4XNG pred vzpostavitvijo novega revolving kredita sklenitev novih sindikalnih sporazumov z odškodnino za zaposlene in znižanjem dajatev ter spremembe pokojninskega načrta, uvedene novembra 2012. Na podlagi tega so bili doseženi neposredni prihranki stroškov v znesku skoraj [0-3] milijard SEK odobritev plačil […], ki jih je bilo treba na zahtevo držav uspešno izvesti pred začetkom veljavnosti novega revolving kredita.
-
Prodaje
Poleg tega, da so zunanji finančni svetovalci izrazili dvom glede prvotnih predpostavk o prodajah sredstev, pa tudi zaradi novih informacij, ki so se pojavile med postopkom, je končni seznam načrtovanih prodaj iz načrta 4XNG odstopal od seznama, ki ga je prvotno predložila družba SAS (36). Finančni svetovalec držav je nazadnje sklenil, da so prodaje (ocenjena vrednost prodaje znaša približno 3,0 milijarde SEK) iz končnega načrta 4XNG izvedljive v predvidenem časovnem okviru. Poleg tega je novi revolving kredit vključeval določbe o časovnem razporedu prodaje družbe Widerøe in o strogi uporabi prihodkov od prodaje za odplačevanje novega revolving kredita.
-
Pritisk v zvezi z RASK
Ob upoštevanju ustreznih podatkov o preteklih trendih, napovedi tretjih oseb in znanih sprememb v konkurenčnem okolju v zadevnem obdobju so bile ocenjene temeljne predpostavke glede donosa in pritiska v zvezi z RASK, ki so bile opredeljene kot razumne. Te predpostavke se tako niso obravnavale kot negativno tveganje za izvajanje načrta 4XNG.
(85)
V zvezi s pomisleki Komisije v sklepu o začetku postopka glede optimistične narave določenih elementov iz načrta 4XNG (npr. rast trga z vidika ASK, napovedi v zvezi z BDP in ničodstotna inflacija v obdobju 2015-2017) so Danska, Švedska in skupina SAS med uradno preiskavo predložile informacije, ki kažejo, da so se ob izvedbi teh ocen zlasti upoštevali glavni trgi, na katerih je dejavna družba SAS. To je vključevalo izrazitejšo izpostavljenost družbe severni Evropi v primerjavi z južno Evropo ter njegovo izpostavljenost ameriškemu in azijskemu trgu. Informacije kažejo še, da je ocenjena stroškovna inflacija v vrednosti 0 % odobritev plačil za obdobje 2015-2017 neto učinek temeljne stopnje inflacije v vrednosti 2 % odobritev plačil (v skladu z ocenjeno stopnjo inflacije EU), in vključujejo predpostavke, da bi jo bilo mogoče nevtralizirati z novimi ukrepi za prihranke stroškov.
(86)
Kar zadeva pomanjkanje preverjanja občutljivosti analize notranje stopnje donosa, predložene v poročilu CITI (glej uvodno izjavo 35 zgoraj), in prvotne pomisleke Komisije glede morebitnega učinka manj optimističnih scenarijev, sta Danska in Švedska v pripombah k sklepu o začetku postopka Komisiji predložili dodatne informacije v zvezi z obsegom izvedene analize občutljivosti. V zvezi s tem je družba Goldman Sachs predstavila številne preskuse občutljivosti, izvedene med pripravo načrta 4XNG v obdobju od junija do septembra 2012. V okviru revidirane analize iz septembra 2012 je bilo ugotovljeno, da družbi SAS tudi v primeru negativnega scenarija ne bi zmanjkalo denarja, tj. denarna pozicija družbe SAS bi se v vseh analiziranih primerih obdržala nad najnižjo stopnjo revolving kredita. Vendar je bilo ocenjeno, da je za ohranitev zaupanja v trg potreben likvidnostni varovalni mehanizem in da je revolving kredit še vedno najrealnejša možnost za takšno varnostno likvidnost.
(87)
Komisija zato upošteva zaporedne finančne preglede, izvedene v zvezi z načrtom 4XNG (vključno z obsežno analizo in preskušanjem različnih iteracij načrta). Komisija upošteva tudi posledične zahteve držav za zmanjšanje tveganj pri izvajanju in oblikovanje konsolidiranega načrta za prestrukturiranje pred vključitvijo v novi revolving kredit. Ti ukrepi naj bi bili v skladu z ukrepi preudarnega zasebnega vlagatelja v tržno gospodarstvo. Ne glede na navedeno je še vedno treba proučiti, ali so bili pogoji novega revolving kredita v skladu s tem, kar bi bilo še sprejemljivo za zasebnega vlagatelja v tržno gospodarstvo, ki bi bil v enakem položaju kot države, torej kot obstoječi delničar družbe.
(88)
Danska, Švedska in skupina SAS so pojasnile, da je posebna značilnost letalskega sektorja potreba po vzdrževanju visoke ravni finančne pripravljenosti, da se ohrani zaupanje strank in delničarjev v zmožnost družbe za nadaljnje poslovanje. Ob upoštevanju finančnih težav družbe SAS leta 2012 in prevladujočega likvidnostnega položaja v tem obdobju je države k sodelovanju v novem revolving kreditu kot delničarje družbe SAS verjetno spodbudil strah pred večjimi izgubami ali stečajem v primeru odvzema sredstev, ki zagotavljajo likvidnost družbe.
(89)
V zvezi s tem se zdi, da so države pri dokončnem oblikovanju pogojev novega revolving kredita uporabile zlasti priporočila neodvisnih finančnih svetovalcev. Dejansko se zdi, da je bil skupni cilj vseh pogojev revolving kredita zmanjšanje glavnih ugotovljenih poslovnih tveganj. Kot je navedeno v uvodni izjavi 84 zgoraj, je bil na primer ključni pogoj za izvedbo novega revolving kredita uspešna sklenitev novih kolektivnih sporazumov s pilotskim osebjem. Poleg tega je bilo zaradi pogojev črpanja, ki so se uporabljali za kredit B, zelo malo verjetno, da bi se lahko kredit črpal pred marcem 2015 (37). Prav tako so bile finančne klavzule, priložene novemu revolving kreditu, strukturirane tako, da družba SAS v primeru nedoseganja ključnih finančnih napovedi iz načrta 4XNG ne bi imela dostopa do revolving kredita ali pa bi morala odplačati vse zneske, ki bi jih takrat črpala (38).
(90)
Poleg navedenih pripomb je Komisija prejela dodatne informacije glede ustreznosti temeljnega zavarovanja s premoženjem za novi revolving kredit. V poročilu iz maja 2012 je […] zagotovilo neodvisno oceno družbe Widerøe in nekaterih opredmetenih sredstev (vključno z rezervnimi motorji, zadevnim zrakoplovom, številnimi manjšimi nepremičninami in nekatero opremo), ki so se naknadno uporabila kot zavarovanje za novi revolving kredit. Medtem ko se je ocena osredotočala na družbo Widerøe kot na najpomembnejše premoženje v zavarovalnem paketu, je ocena drugih sredstev temeljila na bolj omejenih informacijah, skupna vrednost sredstev na podlagi splošne ocene pa je znašala približno [1-4]-[3-6] milijard SEK. Skupna ocenjena vrednost sredstev, ki so se uporabila kot zavarovanje, je torej presegala znesek kredita A. Po navedbah Danske in Švedske je bilo to zadostno zagotovilo za kreditodajalce novega revolving kredita, saj se je, kot je navedeno zgoraj, verjetnost, da bo družba SAS kdaj koli črpala kredit B, štela za zanemarljivo.
(91)
Dejanska finančna tveganja, povezana z novim revolving kreditom, so se dodatno zmanjšala z določbami o obveznem predplačilu in/ali preklicu obveznosti v okviru novega revolving kredita, če bi družba SAS prodala nekatera sredstva ali se vključila v druge finančne možnosti. Zaradi teh določb o predplačilu in preklicu so se sčasoma zmanjšale morebitne izgube. Na podlagi prodaje družbe Widerøe in v skladu s sporazumom, ki je začel veljati ob prodaji septembra 2013 (glej uvodno izjavo 31 zgoraj), se je splošna velikost novega revolving kredita s 3,5 milijarde SEK dejansko zmanjšala na 2 milijardi SEK.
(92)
Tako se zdi, da je bil sprejet celovit in skladen sklop ukrepov, izrecno namenjen zagotovitvi stalnega uspešnega poslovanja družbe SAS v obdobju 2012-2015 in omejitvi ključnih finančnih tveganj, povezanih z novim revolving kreditom.
(93)
Komisija priznava tudi potrebo po proučitvi vprašanja, ali bi bilo mogoče primerljivega zasebnega vlagatelja, ki se srečuje s podobnimi tržnimi okoliščinami kot države (tj. kot obstoječi delničarji družbe SAS), spodbuditi, da bi upravičencu zagotovil zadevni ukrep. Zato je priporočljivo proučiti tudi morebitne hipotetične scenarije, ki ne vključujejo ukrepa, ki se izvaja.
(94)
Danska, Švedska in skupina SAS v pripombah k sklepu o začetku postopka trdijo, da bi družba verjetno šla v stečaj, če leta 2012 ne bi bil vzpostavljen novi revolving kredit. Po navedbah Danske in Švedske bi to za države pomenilo skupno izgubo v vrednosti 1 044 milijonov SEK, tj. vrednost njihovega skupnega deleža. Dodatne pripombe so se nanašale tudi na možnost odpovedi prihodnjemu morebitnemu kapitalskemu dobičku v primeru uspešne izvedbe načrta 4XNG. Za primerjavo sta Danska in Švedska predložili tudi oceno, da bi morebitne skupne izgube, ki izhajajo iz skupnega deleža držav in njihovih prispevkov k revolving kreditu, če družba SAS ne bi izpolnjevala obveznosti glede novega revolving kredita, v najslabšem scenariju znašale približno [1 000-3 000] milijonov SEK (39).
(95)
Tako se zdi, da bi bile morebitne dodatne izgube, povezane s sodelovanjem držav v novem revolving kreditu (tj. približno 447,5 milijona SEK glede na ponazoritveni primer Danske in Švedske), v primeru stečaja družbe SAS sorazmerno omejene v primerjavi z izgubami v zvezi z delnicami držav, ki bi nastale v vsakem primeru. Zdi se, da primerjava te sorazmerno omejene dodatne spremembe v primeru negativnega scenarija (stečaja) držav z morebitno prednostjo, ki jo lahko države pridobijo z uspešno izvedbo načrta 4XNG, države dodatno spodbuja k temu, da se odločijo za sodelovanje v novem revolving kreditu. Po ocenah poročila CITI bi lahko kapitalski dobiček držav v najbolj optimističnem osnovnem scenariju znašal skupaj [7 000-12 000] milijonov SEK. Čeprav je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila nekatere pomisleke glede optimistične narave takšnih napovedi rasti, priznava možnost, da lahko morebitni kapitalski dobiček tudi v konzervativnejših scenarijih v primeru pozitivnega scenarija še vedno bistveno preseže morebitne izgube v primeru negativnega scenarija.
(96)
Komisija zato upošteva navedeno oceno tveganja in nagrade ter obsežen pregled in preskušanje načrta 4XNG, dodatna preverjanja, zagotovljena v zvezi s temeljnim zavarovanjem s premoženjem (40), določbe o preklicu in predplačilu, s katerimi so se sčasoma zmanjšale morebitne izgube (41), in druge različne ukrepe za zmanjšanje tveganj, vključene v pogoje novega revolving kredita (42). Ob upoštevanju navedenega se zdi odločitev držav za sodelovanje v novem revolving kreditu v skladu z ravnanjem zasebnega subjekta, ki deluje zato, da bi pridobil običajni tržni donos glede na poseben položaj družbe v zadevnem obdobju.
(97)
Poleg navedenega je Komisija sklenila, da so države kot obstoječi delničarji družbe SAS pri odločitvi glede sodelovanja v novem revolving kreditu skupaj s fundacijo KAW in bankami kreditodajalkami v obdobju od decembra 2012 do marca 2014 upoštevale razumne in realne možnosti dobičkonosnosti. To sodelovanje torej ni pomenilo nobene prednosti za družbo SAS v smislu člena 107(1) PDEU.
7.3 Sklepni ugotovitvi o obstoju državne pomoči
(98)
Ob upoštevanju navedenega je Komisija sklenila, da sodelovanje Danske in Švedske v novem revolving kreditu ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.
(99)
Nazadnje, Danska in Švedska sta po ugotovitvah Komisije potrdili, da bosta sprejeli ta sklep in ga priglasili v angleškem jeziku -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Financiranje družbe Scandinavian Airlines prek novega revolving kredita, ki sta ga Kraljevina Danska in Kraljevina Švedska izvedli decembra 2012, ne pomeni pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Kraljevino Dansko in Kraljevino Švedsko.
V Bruslju, 9. julija 2014