NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 40/2013
ze dne 21. ledna 2013,
kterým se pro rok 2013 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 3 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (1) požaduje, aby Unie, s přihlédnutím k dostupným vědeckým, technickým a hospodářským doporučením, a zejména ke zprávám vypracovaným Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR) jakož i s ohledem na doporučení regionálních poradních sborů, přijala opatření, jimiž se řídí přístup do vod a ke zdrojům a udržitelné provozování rybolovných činností.
(2)
Rada má přijmout opatření ke stanovení a přidělení rybolovných práv, případně včetně některých podmínek, jež jsou s nimi funkčně spojeny. Rybolovná práva by měla být rozdělena mezi jednotlivé členské státy způsobem, který každému členskému státu zajistí relativní stabilitu rybolovných činností pro každou populaci nebo loviště, a s náležitým ohledem na cíle společné rybářské politiky stanovené v nařízení (ES) č. 2371/2002.
(3)
U některých celkových přípustných odlovů (TAC) by členským státům mělo být umožněno přidělit dodatečné kvóty plavidlům účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu. Účelem těchto zkoušek je testování systému založeného na kvótách odlovu, to jest systému, kdy by se měly veškeré úlovky vykládat a započítávat do kvót, aby se zabránilo výmětům a plýtvání s jinak využitelnými zdroji ryb, které tyto výměty představují. Nekontrolované výměty ryb jsou hrozbou pro dlouhodobou udržitelnost ryb jako veřejného statku, a tím pro cíle společné rybářské politiky. Naopak systémy založené na kvótách odlovu představují svou podstatou pro rybáře pobídku k optimalizaci výběru jejich rybolovných činností, pokud jde o úlovky. V zájmu dosažení racionálního řízení výmětů by měla řádně zdokumentovanému rybolovu podléhat namísto vykládky v přístavu každá operace na moři. Podmínky pro přidělení dodatečných kvót členskými státy by proto měly obsahovat povinnost zajistit používání televizních kamer s uzavřeným okruhem (CCTV) napojených na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“). To by mělo umožnit podrobně zaznamenat všechny uchovávané a vyřazené části úlovků. Systém založený na lidských pozorovatelích působících na palubě v reálném čase by byl méně účinný, nákladnější a méně spolehlivý. Používání systémů CCTV je tedy v současnosti nezbytným předpokladem dosažení režimů snížení výmětů, jako je řádně zdokumentovaný rybolov. Takové systémy by měly být používány v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (2).
(4)
Aby se zajistilo, že zkoušky řádně zdokumentovaného rybolovu umožní účinně posoudit potenciál systémů založených na kvótách odlovu v zájmu kontroly absolutní úmrtnosti způsobené rybolovem u dotčených populací, je nezbytné, aby veškeré ryby ulovené v rámci těchto zkoušek, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce, byly započítány do celkové kvóty přidělené zúčastněnému plavidlu, a aby došlo k ukončení rybolovných činností, jakmile toto plavidlo celková práva plně vyčerpá. Je také vhodné umožnit převádění kvót mezi plavidly, jež se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, a plavidly, jež se těchto zkoušek neúčastní, pokud lze prokázat, že se nezvyšují výměty plavidel, jež se zkoušek neúčastní.
(5)
TAC by měly být stanoveny na základě dostupných vědeckých doporučení s ohledem na biologické a sociálně-ekonomické aspekty a měly by všem odvětvím rybolovu zajistit spravedlivé zacházení; rovněž je nezbytné zohlednit názory vyjádřené v konzultacích se zúčastněnými stranami, zejména na jednáních dotčených regionálních poradních sborů.
(6)
Pro populace podléhající specifickým víceletým plánům by měly být TAC určeny v souladu s pravidly stanovenými v těchto plánech. Proto by měly být TAC pro populaci jazyka obecného v Severním moři, platýse evropského v Severním moři, tresky obecné v Severním moři, Skagerraku a východní části Lamanšského průlivu, tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři a sledě obecného v oblasti západně od Skotska stanoveny v souladu s pravidly obsaženými v nařízení Rady (ES) č. 676/2007 ze dne 11. června 2007, kterým se stanoví víceletý plán pro lov populací platýse velkého a jazyka obecného v Severním moři (3), nařízení Rady (ES) č. 1300/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se stanoví víceletý plán pro populaci sledě obecného v oblasti západně od Skotska a lov této populace (4), nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací (5) („plán pro tresku obecnou“) a nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři (6).
(7)
U populací, pro něž neexistují dostatečné nebo spolehlivé údaje, které by umožnily odhad jejich velikosti, by opatření pro řízení a úrovně TAC měla vycházet z přístupu předběžné opatrnosti v oblasti řízení rybolovu ve smyslu v čl. 3 písm. i) nařízení (ES) č. 2371/2002, přičemž je třeba zohlednit faktory specifické pro jednotlivé populace, zejména dostupné informace o vývojových trendech populace a aspekty týkající se smíšeného rybolovu.
(8)
V souladu s článkem 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (7), je třeba určit, na které populace se vztahují různá opatření stanovená v uvedeném nařízení.
(9)
U některých druhů, jako jsou některé druhy žraloků, by i omezená rybolovná činnost mohla mít za následek závažné riziko pro jejich zachování. Rybolovná práva pro takové druhy by proto měla být zcela omezena prostřednictvím všeobecného zákazu lovu těchto druhů.
(10)
Na základě doporučení Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) je vhodné zachovat a zrevidovat systém řízení smačků rodu Ammodytes ve vodách EU oblastí ICES IIa a IIIa a podoblasti ICES IV.
(11)
V souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 676/2007, články 11 a 12 nařízení (ES) č. 1342/2008, články 5 a 9 nařízení (ES) č. 302/2009 a s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 754/2009 ze dne 27. července 2009, kterým se některé skupiny plavidel vylučují z režimu intenzity rybolovu stanoveného v kapitole III nařízení (ES) č. 1342/2008 (8), je nezbytné stanovit stropy intenzity rybolovu pro rok 2013.
(12)
Postupem podle dohod nebo protokolů o vztazích v oblasti rybolovu s Norskem (9), Faerskými ostrovy (10) a Islandem (11) jednala Unie o rybolovných právech s těmito partnery. Konzultace s Norskem dosud nebyly dokončeny a očekává se, že by ujednání na rok 2013 měla být uzavřena počátkem roku 2013. Aby se zamezilo přerušení rybolovných činností Unie a současně se poskytla nezbytná pružnost umožňující uzavřít uvedená ujednání počátkem roku 2013, je vhodné, aby byla stanovena na prozatímním základě rybolovná práva pro populace, které jsou předmětem uvedených dohod. S Faerskými ostrovy ani s Islandem se konzultace o rybolovných právech na rok 2013 nepodařilo uzavřít. V souladu s postupem stanoveným v dohodě a protokolu o partnerství v odvětví rybolovu s Grónskem (12) stanovil smíšený výbor konkrétní úroveň rybolovných práv, která jsou plavidlům Unie k dispozici ve vodách Grónska v roce 2013. V souladu s rozhodnutím smíšeného výboru je třeba kvóty pro huňáčka severního, které má Unie k dispozici ve vodách Grónska v podoblastech ICES V a XIV, automaticky zvýšit, pokud bude dosaženo 70 % úrovně odlovu původní kvóty.
(13)
Unie je smluvní stranou několika organizací pro rybolov a účastní se činnosti dalších organizací jako spolupracující strana, která není členem organizace. Kromě toho v souladu s aktem o přistoupení z roku 2003 jsou ode dne přistoupení Polské republiky dohody o rybolovu do té doby Polskem uzavřené, jako je například Úmluva o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře, spravovány Unií. Uvedené organizace pro rybolov doporučily pro rok 2013 řadu opatření včetně rybolovných práv pro plavidla EU. Tato rybolovná práva měla být provedena v právu Unie.
(14)
Regionální organizace pro řízení rybolovu mohou povolit převody a výměny kvót mezi smluvními stranami. Za účelem usnadnění převodů a výměn kvót mezi Unií a dalšími smluvními stranami by mělo být členským státům umožněno jednat s dalšími smluvními stranami regionálních organizací pro řízení rybolovu a případně stanovit možný návrh zamýšlených převodů nebo výměn kvót. Komise a druhá smluvní strana navzájem vyjádří souhlas s tím, že budou vázány tímto převodem nebo výměnou kvót a daný převod nebo výměnu kvót Komise oznámí regionální organizaci pro řízení rybolovu. Rybolovná práva získaná nebo převedená v rámci takového převodu nebo výměny kvót by měla být považována za rybolovná práva přidělená dotčenému členskému státu nebo odečtená od jeho přídělu, a to i pro účely uplatňování příslušných ustanovení nařízení Rady (ES) 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (13). Takovým ad hoc převodem nebo výměnou kvót by však neměl být změněn stávající rozdělovací klíč pro účely rozdělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu se zásadou relativní stability rybolovných činností.
(15)
Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku (NAFO) v roce 2012 na svém 34. výročním zasedání přijala řadu rybolovných práv pro rok 2013 pro některé populace v podoblastech 1-4 oblasti úmluvy NAFO. V této souvislosti přijala NAFO postup, kterým se zvýší TAC stanovený na rok 2013 pro mníkovce bělavého v subdivizi NAFO 3NO, pokud budou splněny jisté podmínky týkající se této populace. Smluvní strana NAFO může výkonnému sekretariátu NAFO oznámit, že v subdivizi NAFO 3NO zaznamenala vyšší úlovky mníkovce bělavého na jednotku intenzity, než je obvyklé. Pokud NAFO zvýšení TAC na rok 2013 potvrdí, provede se zvýšení do právních předpisů Unie. (16)
(16)
Meziamerická komise pro tropické tuňáky (IATTC) na svém 83. výročním zasedání v roce 2012 přijala opatření k zachování tuňáka žlutoploutvého, tuňáka velkookého a tuňáka pruhovaného. IATTC přijala také rozhodnutí o zachování žraloka dlouhoploutvého. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(17)
Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (ICCAT) přijala na výročním zasedání v roce 2012 revidovaný víceletý plán obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, na jehož základě byla kvóta Unie zvýšena. Kromě toho bylo období zákazu rybolovu nahrazeno obdobím s povolením rybolovu a posunuto o deset dní dopředu. Dále bylo přijato roční rozšíření stávajícího TAC a kvót pro mečouna obecného v jižním Atlantiku, jakož i nový plán pro obnovu populací marlína modrého a marlína bělavého. V důsledku toho zůstává kvóta Unie pro mečouna obecného v jižním Atlantiku stejná jako v roce 2012, zatímco kvóta pro marlína modrého byla výrazně zvýšena, aby se zohlednil drobný rybolov v nejvzdálenějších regionech Unie. Kvóta Unie pro marlína bílého zůstala beze změny. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(18)
Komise pro tuňáky Indického oceánu (IOTC) na svém výročním zasedání v roce 2012 nezměnila svá opatření týkající se rybolovných práv, která jsou v současné době provedena v právu Unie. Stávající platná opatření přijatá IOTC by měla být provedena v právu Unie.
(19)
První výroční zasedání Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří (SPRFMO) se bude konat ve dnech 28. ledna až 1. února 2013. Je vhodné zachovat současná prozatímní opatření provedená nařízením (EU) č. 44/2012 až do tohoto výročního zasedání.
(20)
Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku (SEAFO) na svém výročním zasedání v roce 2012 nezměnila hodnoty TAC ledovky patagonské, červenice obecné, pilonošů rodu Beryx a kraba hlubokomořského, které na svém výročním zasedání v roce 2010 odsouhlasila na léta 2011 a 2012. Stávající příslušná opatření přijatá SEAFO by měla být provedena v právu Unie.
(21)
V souladu s nejaktuálnějším vědeckým doporučením ICES a v souladu s mezinárodními závazky v rámci Úmluvy pro rybolov v severovýchodním Atlantiku (NEAFC) je třeba omezit intenzitu rybolovu některých hlubinných druhů.
(22)
Komise pro rybolov v západním a středním část Tichém oceánu (WCPFC) na svém 9. výročním zasedání v roce 2012 nezměnila svá opatření týkající rybolovných práv, jak jsou nyní provedena v právu Unie, s výjimkou posílení oblasti uzavřené pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD). Úprava této oblasti uzavřené pro daný druh rybolovu vyžaduje, aby se Unie jakožto slmuvní strana WCPFC rozhodla pro jednu ze dvou dostupných možností, pokud jde o doplňující opatření pro posílení dané oblasti. Než bude toto rozhodnutí přijato, v právu Unie by měla být i nadále provedena stávající platná opatření přijatá WCPFC.
(23)
Na svém výročním zasedání v roce 2012 nezměnily smluvní strany Úmluvy o zachování a řízení populací tresky tmavé ve střední části Beringova moře opatření týkající se rybolovných práv. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(24)
Strany Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě (CCAMLR) na svém výročním zasedání v roce 2012 přijaly omezení odlovů cílových druhů i vedlejších úlovků. Tato opatření by měla být provedena v právu Unie.
(25)
Některá mezinárodní opatření, kterými se pro Unii vytvářejí či omezují rybolovná práva, jsou příslušnými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu přijímána na konci roku a vstoupí v platnost před vstupem tohoto nařízení v platnost. Je tedy nutné, aby se ustanovení, kterými se taková opatření provádí do práva Unie, používala zpětně. Zejména proto, že rybářská sezóna v oblasti úmluvy CCAMLR (Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) probíhá od 1. prosince do 30. listopadu a některá rybolovná práva nebo zákazy v oblasti úmluvy CCAMLR jsou tudíž stanoveny na období počínající dnem 1. prosince 2012, je vhodné, aby se příslušná ustanovení tohoto nařízení použila od téhož data. Touto zpětnou působností není dotčena zásada oprávněných očekávání, jelikož členové CCAMLR mají zakázáno lovit v oblasti úmluvy CCAMLR bez oprávnění.
(26)
V souladu s prohlášením Unie určeným Bolívarovské republice Venezuele („Venezuela“) o udělení rybolovných práv ve vodách EU rybářským plavidlům plujícím pod vlajkou Venezuely výlučné ekonomické zóně při pobřeží Francouzské Guyany (14) je třeba stanovit rybolovná práva pro chňapalovité pro Venezuelu ve vodách EU.
(27)
Na využívání rybolovných práv stanovených v tomto nařízení, která jsou k dispozici plavidlům EU, se vztahuje nařízení (ES) č. 1224/2009, a zejména články 33 a 34 uvedeného nařízení týkající se zaznamenávání úlovků a intenzity rybolovu a oznamování údajů o vyčerpání rybolovných práv. Je proto nezbytné upřesnit kódy, které členské státy mají používat, když Komisi zasílají údaje týkající se vykládky populací, na něž se vztahuje toto nařízení.
(28)
Aby se předešlo přerušení rybářských činností a zajistila obživa rybářů Unie, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2013, s výjimkou ustanovení týkajících se omezení intenzity rybolovu, která by se měla použít od 1. února 2013, a zvláštních ustanovení v určitých oblastech, která by měla mít zvláštní datum použitelnosti, jak je uvedeno ve 23. bodě odůvodnění. Z důvodu naléhavosti by mělo toto nařízení vstoupit v platnost ihned po svém vyhlášení.
(29)
Při využívání rybolovných práv by měla být plně dodržováno platné právo Unie,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody.
2. Rybolovná práva uvedená v odstavci 1 zahrnují:
a)
omezení odlovu pro rok 2013 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2014;
b)
omezení intenzity rybolovu v období od 1. února 2013 do 31. ledna 2014;
c)
rybolovná práva pro období od 1. prosince 2012 do 30. listopadu 2013 pro některé rybí populace v oblasti úmluvy CCAMLR; a
d)
rybolovná práva na období stanovená v článku 27 v případě některých populací v oblasti úmluvy IATTC pro rok 2013 a tam, kde je to uvedeno v tomto nařízení, pro rok 2014.
3. Toto nařízení rovněž stanoví prozatímní rybolovná práva pro některé rybí populace nebo skupiny rybích populací, které jsou předmětem dvoustranných dohod o rybolovu uzavřených s Norskem, dokud nebudou uzavřeny konzultace o těchto dohodách na rok 2013.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na tato plavidla:
a)
plavidla EU;
b)
plavidla třetích zemí ve vodách EU.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„plavidlem EU“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou členského státu a registrované v Unii;
b)
„plavidlem třetí země“ rybářské plavidlo plující pod vlajkou třetí země a registrované ve třetí zemi;
c)
„vodami EU“ vody pod svrchovaností nebo jurisdikcí členských států s výjimkou vod přiléhajících k zámořským zemím a územím uvedeným v příloze II Smlouvy;
d)
„celkovým přípustným odlovem“ (TAC) množství, které může být každý rok uloveno z každé populace ryb a vyloženo;
e)
„kvótou“ podíl TAC přidělený Unii, členskému státu nebo třetí zemi;
f)
„mezinárodními vodami“ vody, které nepodléhají svrchovanosti ani jurisdikci žádného státu;
g)
„velikostí ok“ velikost ok rybářských sítí určená v souladu s nařízením (ES) č. 517/2008 (15).
Článek 4
Rybolovné oblasti
Pro účely tohoto nařízení se příslušnými oblastmi rozumí:
a)
„oblastí ICES“ (Mezinárodní rada pro průzkum moří) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 218/2009 (16);
b)
„Skagerrakem“ zeměpisná oblast, která je na západě ohraničena linií vedoucí od majáku Hanstholm k majáku Lindesnes a na jihu hranicí vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží;
c)
„Kattegatem“ zeměpisná oblast vymezená na severu linií vedoucí od majáku Skagen k majáku Tistlarna a dále k nejbližšímu bodu na švédském pobřeží a na jihu hranicí vedoucí od Hasenøre ke Gnibens Spids, od Korshage ke Spodsbjergu a od Gilbjerg Hoved ke Kullenu;
d)
„oblastí CECAF“ (Výbor pro rybolov ve středovýchodním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze II nařízení (ES) č. 216/2009 (17);
e)
„oblastí NAFO“ (Organizace pro rybolov v severozápadním Atlantiku) zeměpisné oblasti vymezené v příloze III nařízení (ES) č. 217/2009 (18);
f)
„oblastí úmluvy SEAFO“ (Organizace pro rybolov v jihovýchodním Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o ochraně a řízení rybolovných zdrojů v jihovýchodním Atlantiku (19);
g)
„oblastí úmluvy ICCAT“ (Mezinárodní komise na ochranu tuňáků v Atlantiku) zeměpisná oblast vymezená v Mezinárodní úmluvě na ochranu tuňáků v Atlantiku (20);
h)
„oblastí úmluvy CCAMLR“ (Komise pro zachování živých mořských zdrojů v Antarktidě) zeměpisná oblast vymezená v čl. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 601/2004 (21);
i)
„oblastí úmluvy IATTC“ (Meziamerická komise pro tropické tuňáky) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o posílení Meziamerické komise pro tropické tuňáky zřízené úmluvou mezi Spojenými státy americkými a Kostarickou republikou z roku 1949 (22);
j)
„oblastí úmluvy IOTC“ (Komise pro tuňáky Indického oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Dohodě o zřízení Komise pro tuňáky Indického oceánu (23);
k)
„oblastí úmluvy SPRFMO“ (Regionální organizace pro řízení rybolovu v jižním Tichomoří) zeměpisná oblast na volném moři jižně od 10° s. š., severně od oblasti úmluvy CCAMLR, východně od oblasti úmluvy SIOFA vymezené v Dohodě o rybolovu v jižním Indickém oceánu (24) a západně od oblastí pod rybářskou jurisdikcí států Jižní Ameriky;
l)
„oblastí úmluvy WCPFC“ (Komise pro rybolov v západním a středním Tichém oceánu) zeměpisná oblast vymezená v Úmluvě o zachování a řízení vysoce stěhovavých rybích populací v západním a středním Tichém oceánu (25);
m)
„oblastí volného moře Beringova moře“ zeměpisná oblast volného moře Beringova moře vzdálená více než 200 námořních mil od základních linií, odkud se měří šířka teritoriálních vod pobřežních států Beringova moře.
HLAVA II
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA EU
KAPITOLA I
Obecná ustanovení
Článek 5
TAC a jejich rozdělení
1. TAC pro plavidla EU ve vodách EU nebo v některých vodách mimo EU, jejich rozdělení mezi členské státy a případné podmínky funkčně spojené s užíváním těchto práv jsou stanoveny v příloze I.
2. Plavidla EU jsou oprávněna k odlovu v mezích TAC stanovených v příloze I ve vodách podléhajících rybářské jurisdikci Faerských ostrovů, Grónska, Islandu a Norska a v rybolovné oblasti kolem ostrova Jan Mayen, a to za podmínek stanovených v článku 14 a v příloze III tohoto nařízení a v nařízení (ES) č. 1006/2008 (26) a v prováděcích předpisech k uvedenému nařízení.
Článek 6
Přidělení dodatečných kvót pro plavidla účastnící se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu
1. Členský stát může plavidlům plujícím pod jeho vlajkou a účastnícím se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu přidělit dodatečné kvóty pro některé populace. Tyto populace jsou uvedeny v příloze I.
2. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 1 nesmějí překročit celkové množství stanovené v příloze I jako procentuální podíl z kvóty přidělené dotyčnému členskému státu.
3. Dodatečné kvóty uvedené v odstavci 1 musí splňovat tyto podmínky:
a)
plavidlo používá televizní kamery s uzavřeným okruhem (CCTV) napojené na systém čidel (souhrnně dále jen „systém CCTV“), které zaznamenávají všechny rybolovné a zpracovatelské činnosti na palubě;
b)
dodatečné kvóty přidělené jednomu plavidlu účastnícímu se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, nepřesáhne žádný z těchto limitů:
i)
75 % výmětů populace, které podle odhadu příslušného členského státu produkuje typ plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta;
ii)
30 % individuální kvóty plavidla před zahájením účasti na zkouškách;
c)
veškeré úlovky plavidla z populace, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, včetně ryb nedosahujících minimální velikosti při vykládce určené v příloze XII nařízení (ES) č. 850/98, se započítají do individuální kvóty plavidla stanovené po přidělení jakékoli dodatečné kvóty podle tohoto článku;
d)
jakmile plavidlo plně využilo individuální kvótu pro kteroukoli populaci, na niž se vztahuje dodatečná kvóta, musí v příslušné oblasti TAC ukončit veškerou rybolovnou činnost;
e)
u populací, pro něž lze použít tento článek, mohou členské státy povolit převody individuálních kvót či jejich částí z plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, na plavidla, jež se těchto zkoušek účastní, za předpokladu, že lze prokázat, že se výměty plavidel, jež se neúčastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, nezvyšují.
4. Bez ohledu na ustanovení odst. 3 písm. b) bodu i) může členský stát výjimečně přidělit plavidlu plujícímu pod jeho vlajkou dodatečnou kvótu překračující 75 % výmětů populace odhadovaných u typu plavidla, k němuž patří plavidlo, kterému byla přidělena dodatečná kvóta, za těchto podmínek:
a)
míra výmětů populace odhadovaná pro příslušný typ plavidla je nižší než 10 %;
b)
zahrnutí tohoto typu plavidla je důležité pro posouzení potenciálu systému CCTV pro kontrolní účely;
c)
nedojde k překročení celkového limitu 75 % odhadovaných výmětů populace prováděných všemi plavidly, jež se účastní zkoušek.
5. Pokud záznamy získané v souladu s odst. 3 písm. a) zahrnují zpracování osobních údajů ve smyslu směrnice 95/46/ES, použije se na zpracování těchto údajů uvedená směrnice.
6. Jestliže členský stát zjistí, že plavidlo, které se účastní zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu, neplní podmínky stanovené v odstavci 3, okamžitě mu odejme přidělené dodatečné kvóty a pro zbytek roku 2013 je vyloučí z další účasti na uvedených zkouškách.
7. Členské státy předloží Komisi před přidělením dodatečných kvót podle odstavců 1 až 6 tyto informace:
a)
seznam plavidel plujících pod jejich vlajkou a účastnících se zkoušek řádně zdokumentovaného rybolovu;
b)
specifikace zařízení pro dálkové elektronické sledování umístěného na palubě těchto plavidel;
c)
kapacitu, druh a specifikace lovných zařízení používaných těmito plavidly;
d)
odhadované výměty pro každý typ plavidla, které se účastní zkoušek;
e)
množství úlovků populace, na niž se vztahuje příslušný TAC, odlovené v roce 2012 plavidly, které se účastní zkoušek.
8. Komise může požádat kterýkoli členský stát, který tento článek použije, aby předložil své posouzení výmětů prováděných různými typy plavidel k přezkumu vědeckému poradnímu orgánu, aby bylo možné sledovat provádění požadavku stanoveného v odst. 3 písm. b) bodu i). Jestliže není k dispozici posouzení, které takové výměty potvrzuje, přijme dotčený členský stát veškerá vhodná opatření, aby zajistil splnění tohoto požadavku, a informuje o tom Komisi.
Článek 7
Podmínky vykládky úlovků a vedlejších úlovků
Ryby z populací, pro které jsou stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vyloženy, pouze pokud:
a)
odlov byl proveden plavidly plujícími pod vlajkou členského státu, jenž má kvótu, která není dosud vyčerpána; nebo
b)
odlov představuje tu část kvóty EU, která nebyla v podobě kvót rozdělena mezi členské státy, a uvedená kvóta EU není vyčerpána.
Článek 8
Omezení intenzity rybolovu
Od 1. února 2013 do 31. ledna 2014 platí omezení intenzity rybolovu stanovená v příloze IIA pro některé populace tresky obecné, platýse evropského nebo jazyka obecného v těchto oblastech:
a)
Skagerrak;
b)
část divize ICES IIIa, která nepatří do oblastí Skagerrak a Kattegat;
c)
podoblast ICES IV;
d)
vody EU divize ICES IIa a
e)
divize ICES VIId.
Článek 9
Omezení odlovu a intenzity v hlubinném rybolovu
1. Ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002 (27), kterým se stanoví zvláštní podmínky přístupu k rybolovu hlubinných populací, se vztahuje na platýse černého. Odlov, uchovávání na palubě, překládka a vykládka platýse černého se řídí podmínkami uvedenými v daném článku.
2. Členské státy zajistí, aby úroveň intenzity rybolovu plavidel majících povolení k hlubinnému rybolovu uvedená v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 2347/2002, měřená v kilowattdnech strávených mimo přístav, v roce 2013 nepřekročila 65 % průměrné roční intenzity rybolovu vynaložené plavidly daného členského státu v roce 2003 při rybářských výjezdech, které se uskutečnily s povolením k hlubinnému rybolovu nebo při kterých byly odloveny hlubinné druhy uvedené v přílohách I a II daného nařízení. Tento odstavec se vztahuje pouze na rybářské výjezdy, při nichž bylo odloveno více než 100 kg hlubinných druhů jiných než stříbrnice atlantské.
Článek 10
Zvláštní ustanovení o rozdělení rybolovných práv
1. Rozdělením rybolovných práv mezi členské státy stanoveným v tomto nařízení nejsou dotčeny:
a)
výměny provedené podle čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002;
b)
přerozdělení provedená podle článku 37 nařízení (ES) č. 1224/2009 nebo podle čl. 10 odst. 4 nařízení (ES) č. 1006/2008;
c)
dodatečné vykládky povolené podle článku 3 nařízení (ES) č. 847/96;
d)
množství převedená v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 847/96;
e)
odpočty provedené podle článků 37, 105, 106 a 107 nařízení (ES) č. 1224/2009.
f)
převody a výměny kvót podle článku 15 tohoto nařízení.
2. Není-li v příloze I tohoto nařízení stanoveno jinak, použije se článek 3 nařízení (ES) č. 847/96 na populace, na které se vztahuje preventivní TAC, a čl. 3 odst. 2 a 3 a článek 4 uvedeného nařízení na populace, na které se vztahuje analytický TAC.
Článek 11
Období zákazu rybolovu
1. V období od 1. května do 31. května 2013 je v oblasti Porcupine Bank zakázáno lovit nebo uchovávat na palubě ryby těchto druhů: mníkovce bělolemého, mníka modrého a mníka mořského.
2. Pro účely tohoto článku zahrnuje oblast Porcupine Bank zeměpisnou oblast vymezenou loxodromami, které postupně spojují tyto souřadnice:
Bod
Zeměpisná šířka
Zeměpisná délka
1
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
2
52° 40′ s. š.
12° 30′ z. d.
3
52° 47′ s. š.
12° 39,600′ z. d.
4
52° 47′ s. š.
12° 56′ z. d.
5
52° 13,5′ s. š.
13° 53,830′ z. d.
6
51° 22′ s. š.
14° 24′ z. d.
7
51° 22′ s. š.
14° 03′ z. d.
8
52° 10′ s. š.
13° 25′ z. d.
9
52° 32′ s. š.
13° 07,500′ z. d.
10
52° 43′ s. š.
12° 55′ z. d.
11
52° 43′ s. š.
12° 43′ z. d.
12
52° 38,800′ s. š.
12° 37′ z. d.
13
52° 27′ s. š.
12° 23′ z. d.
14
52° 27′ s. š.
12° 19′ z. d.
3. Odchylně od odstavce 1 se plavidlům, které mají na palubě druhy uvedené ve zmíněném odstavci, povoluje průjezd oblastí Porcupine Bank v souladu s čl. 50 odst. 3, 4 a 5 nařízení (ES) č. 1224/2009.
Článek 12
Zakázané druhy
1. Plavidla EU mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat a vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve všech vodách;
b)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve všech vodách, není-li v příloze I části B nařízení (EU) č. 39/2013 (28) stanoveno jinak;
c)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
d)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
e)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
g)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve všech vodách.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Článek 13
Předávání údajů
Předkládají-li členské státy podle článků 33 a 34 nařízení (ES) č. 1224/2009 Komisi údaje týkající se vykládek hmotností odlovených populací, použijí kódy populací stanovené v příloze I tohoto nařízení.
KAPITOLA II
Oprávnění k rybolovu ve vodách třetích zemí
Článek 14
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla Unie provádějící rybolov ve vodách třetí země je stanoven v příloze III.
2. Pokud členský stát převede na základě čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 kvótu jinému členskému státu („výměna“) v rybolovných oblastech vymezených v příloze III, musí být součástí převodu také odpovídající převod oprávnění k rybolovu a převod musí být oznámen Komisi. Celkový počet oprávnění k rybolovu pro každou rybolovnou oblast, který je stanoven v příloze III, však nesmí být překročen.
KAPITOLA III
Rybolovná práva ve vodách regionálních organizací pro řízení rybolovu
Článek 15
Převody a výměny kvót
1. Pokud jsou podle pravidel regionální organizace pro řízení rybolovu (RFMO) povoleny převody nebo výměny kvót mezi smluvními stranami této organizace, členský stát („dotčený členský stát“) může jednat se smluvní stranou organizace a případně stanovit možný návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót.
2. Na základě oznámení Komisi, které provede dotčený členský stát, může Komise potvrdit návrh zamýšleného převodu nebo výměny kvót, který členský stát projednal s dotčenou smluvní stranou regionální organizace pro řízení rybolovu. Poté Komise a dotčená smluvní strana regionální organizace bez zbytečného prodlení vyjádří navzájem souhlas s tím, že budou vázány tímto převodem nebo výměnou kvót. Komise oznámí dohodnutý převod nebo výměnu kvót v souladu s pravidly dané regionální organizace pro řízení rybolovu sekretariátu této organizace.
3. Komise informuje o dohodnutém převodu nebo výměně kvót členské státy.
4. Rybolovná práva získaná od dotčené smluvní strany regionální organizace pro řízení rybolovu nebo převedená na tuto stranu v rámci převodu nebo výměny kvót se považují za rybolovná práva přidělená dotčenému členskému státu nebo odečtená od přídělu, a to od okamžiku, kdy se převod nebo výměna kvót uskuteční v souladu s podmínkami dohody dosažené s dotčenou smluvní stranou regionální organizace nebo případně s pravidly příslušné regionální organizace. Tímto rozdělením se nemění stávající rozdělovací klíč pro účely rozdělování rybolovných práv mezi členské státy v souladu se zásadou relativní stability rybolovných činností.
Oddíl 1
Oblast úmluvy ICCAT
Článek 16
Omezení kapacity rybolovu, chovu a výkrmu tuňáka obecného
1. Počet návnadových člunů a člunů s vlečnými šňůrami EU oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve východním Atlantiku je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 1.
2. Počet plavidel EU provozujících drobný pobřežní rybolov oprávněných aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm ve Středozemním moři je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 2.
3. Počet plavidel EU, která loví tuňáka obecného v Jaderském moři pro účely chovu a jsou oprávněna aktivně lovit tuňáka obecného o velikosti v rozpětí od 8 kg nebo 75 cm do 30 kg nebo 115 cm, je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 3.
4. Počet a celková hrubá prostornost rybářských plavidel oprávněných lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat nebo vykládat tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři je omezena podle ustanovení přílohy IV bodu 4.
5. Počet vězenců používaných ve východním Atlantiku a Středozemním moři pro lov tuňáka obecného je omezen podle ustanovení přílohy IV bodu 5.
6. Kapacita chovu, kapacita výkrmu tuňáka obecného a maximální vysazení uloveného volně žijícího tuňáka obecného přidělené chovům ve východním Atlantiku a Středozemním moři jsou omezeny podle ustanovení přílohy IV bodu 6.
Článek 17
Rekreační a sportovní rybolov
Pro rekreační a sportovní rybolov tuňáka obecného přidělí členské státy zvláštní kvótu ze svých kvót přidělených v příloze ID.
Článek 18
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla liškounů velkookých (Alopias superciliosus) nebo části jeho upravených těl.
2. Zakazuje se provádět cílený rybolov liškounů rodu Alopias.
3. U rybolovu v oblasti úmluvy ICCAT se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla kladivounů rodu Sphyrnidae (kromě druhu Sphyrna tiburo) nebo části jejich upravených těl.
4. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat upravená těla žraloků dlouhoploutvých (Carcharhinus longimanus) nebo části jejich upravených těl.
5. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě žraloky hedvábné (Carcharhinus falciformis).
Oddíl 2
Oblast úmluvy CCAMLR
Článek 19
Zákazy a omezení rybolovu
1. Cílený rybolov druhů uvedených v příloze V části A je v oblastech a obdobích v ní uvedených zakázán.
2. Pokud jde o průzkumný rybolov, vztahují se TAC a omezení pro vedlejší úlovky uvedené v příloze V části B na podoblasti v ní uvedené.
Článek 20
Průzkumný rybolov
1. Pouze členské státy, které jsou členy komise CCAMLR, se mohou v roce 2013 účastnit průzkumného rybolovu ledovek rodu Dissostichus pomocí dlouhých lovných šňůr v podoblastech FAO 88.1 a 88.2 a rovněž v divizích 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a, které nepatří do oblastí ve vnitrostátní jurisdikci. Pokud se daný členský stát hodlá takového rybolovu zúčastnit, oznámí to sekretariátu CCAMLR a Komisi v souladu s články 7 a 7a nařízení (ES) č. 601/2004 a v každém případě nejpozději 1. června 2013.
2. Pro podoblasti FAO 88.1 a 88.2 a divize 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a jsou TAC a omezení vedlejších úlovků na podoblast a divizi a jejich rozdělení mezi malé výzkumné jednotky (SSRU) stanoveny v příloze V části B. Rybolov v každé SSRU se zastaví, jakmile ohlášené úlovky dosáhnou stanovených TAC, a v dané SSRU se po zbytek sezóny rybolov zakáže.
3. Rybolov se provádí na takové zeměpisné ploše a v takových hloubkách, které jsou nezbytné k získání informací potřebných pro stanovení rybolovného potenciálu a k zamezení nadměrné koncentrace odlovu a intenzity rybolovu. V podoblastech FAO 88.1 a 88.2. a divizích FAO 58.4.1, 58.4.2 a 58.4.3a je však rybolov zakázán v hloubkách menších než 550 m.
Článek 21
Lov krunýřovky krilové během rybářské sezóny 2013/2014
1. Během rybářské sezóny 2013/2014 mohou lovit krunýřovku krilovou (Euphausia superba) v oblasti úmluvy CCAMLR pouze ty členské státy, které jsou členy komise CCAMLR. Pokud členský stát hodlá lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí sekretariátu CCAMLR v souladu s článkem 5a nařízení (ES) č. 601/2004 a Komisi a v každém případě nejpozději 1. června 2013:
a)
za použití formuláře uvedeného v příloze V části C svůj úmysl lovit krunýřovku krilovou;
b)
za použití formuláře uvedeného v příloze V části D konfigurace sítí.
2. Oznámení uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje informace stanovené v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004 pro všechna plavidla, kterým členský stát udělí oprávnění účastnit se lovu krunýřovky krilové.
3. Členský stát, který má v úmyslu lovit krunýřovku krilovou v oblasti úmluvy CCAMLR, oznámí svůj záměr v tomto směru, pouze pokud jde o plavidla s oprávněním k rybolovu plující v době oznámení buď pod jeho vlajkou nebo pod vlajkou jiného členské země CCAMLR, přičemž se předpokládá, že v době uskutečnění rybolovu budou plout pod vlajkou uvedeného členského státu.
4. Členským státům se umožní, aby udělily oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové jiným plavidlům než plavidlům, která byla v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku oznámena sekretariátu CCAMLR, pokud je některému oprávněnému plavidlu zabráněno účastnit se lovu z legitimních provozních důvodů nebo z důvodu vyšší moci. Za takových okolností dotyčný členský stát okamžitě uvědomí sekretariát CCAMLR a Komisi a poskytne jim:
a)
úplné údaje o předpokládaném náhradním plavidle nebo plavidlech, včetně informací stanovených v článku 3 nařízení (ES) č. 601/2004;
b)
úplný výčet důvodů, které vedly k nahrazení plavidla, a příslušné podpůrné dokumenty nebo odkazy.
5. Členské státy neudělí oprávnění k účasti na lovu krunýřovky krilové žádnému plavidlu uvedenému na seznamech plavidel provozujících nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov.
Oddíl 3
Oblast úmluvy IOTC
Článek 22
Omezení rybolovné kapacity plavidel lovících v oblasti úmluvy IOTC
1. Maximální počet plavidel Unie lovících tropické tuňáky v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v bodě 1 přílohy VI.
2. Maximální počet plavidel EU lovících mečouna obecného (Xiphias gladius) a tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) v oblasti úmluvy IOTC a odpovídající kapacita hrubé prostornosti jsou stanoveny v příloze VI bodu 2.
3. Členské státy mohou změnit přidělení plavidel mezi oběma druhy rybolovu uvedenými v odstavcích 1 a 2, pokud mohou Komisi prokázat, že tato změna nezvýší intenzitu rybolovu dotyčných populací ryb.
4. Členské státy zajistí, že tam, kde je navrhován převod kapacity na jejich loďstvo, jsou plavidla, jež se převedou, v evidenci plavidel IOTC nebo v evidenci plavidel jiných regionálních organizací pro rybolov tuňáků. Dále se nesmí převést žádné z plavidel zapsaných na seznamu plavidel, která provozují nezákonný, nehlášený a neregulovaný rybolov, vedeném kteroukoli regionální organizací pro řízení rybolovu.
5. Členské státy mohou zvýšit svou rybářskou kapacitu nad stropy uvedené v odstavcích 1 a 2 v zájmu zohlednění provádění rozvojových plánů předložených IOTC pouze v rámci omezení stanovených v těchto plánech.
Článek 23
Žraloci
1. U všech druhů rybolovu se zakazuje uchovávat na palubě, překládat či vykládat upravená těla liškounů všech druhů čeledi Alopiidae nebo části jejich upravených těl.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
Oddíl 4
Oblast úmluvy SPRFMO
Článek 24
Omezení kapacity pelagického rybolovu
Členské státy, které v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 aktivně prováděly pelagický rybolov, omezí v roce 2013 celkovou úroveň hrubé prostornosti plavidel plujících pod jejich vlajkou a lovících pelagické populace na celkovou úroveň 78 610 hrubé prostornosti v dané oblasti tak, aby bylo zajištěno udržitelné využívání pelagických rybolovných zdrojů v jižním Tichomoří.
Článek 25
TAC u pelagického rybolovu
1. Pouze členské státy, které aktivně prováděly pelagický rybolov v oblasti úmluvy SPRFMO v letech 2007, 2008 a 2009 ve smyslu článku 24, mohou v této oblasti lovit pelagické populace v souladu s TAC stanovenými v příloze IJ.
2. Členské státy oznámí jednou měsíčně Komisi názvy a charakteristiky plavidel plujících pod jejich vlajkou a provádějících rybolov podle tohoto článku, včetně hrubé prostornosti.
3. Pro účely sledování rybolovu podle tohoto článku zasílají členské státy Komisi pro předání prozatímnímu sekretariátu SPRFMO údaje zaznamenané systémy sledování pravidel, měsíční hlášení o úlovcích a, pokud jsou tyto údaje k dispozici, zastávky v přístavech, a to nejpozději patnáctého dne následujícího měsíce.
Článek 26
Rybolov při dně
Členské státy, které mají záznam o intenzitě rybolovu nebo odlovu při dně v oblasti úmluvy SPRFMO v období od 1. ledna 2002 do 31. prosince 2006, omezí svou intenzitu rybolovu nebo odlov:
a)
na průměrnou úroveň úlovků nebo parametrů intenzity za toto období a
b)
pouze na takové části oblasti úmluvy SPRFMO, kde probíhal rybolov při dně v kterékoli z předcházejících rybářských sezón.
Oddíl 5
Oblast úmluvy IATTC
Článek 27
Rybolov pomocí košelkových nevodů
1. Lov tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) pomocí plavidel s košelkovými nevody se zakazuje:
a)
od 29. července do 28. září 2013, nebo od 18. listopadu 2013 do 18. ledna 2014 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
tichomořským pobřežím Ameriky,
-
zeměpisnou délkou 150° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 40° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 40° j. š.;
b)
od 29. září do 29. října 2013 v oblasti vymezené těmito hranicemi:
-
zeměpisnou délkou 96° z. d.,
-
zeměpisnou délkou 110° z. d.,
-
zeměpisnou šířkou 4° s. š.,
-
zeměpisnou šířkou 3° j. š.
2. Dotčené členské státy oznámí Komisi před 1. dubnem 2013, pro které období uzavření uvedené v odstavci 1 se rozhodly. Během vymezeného období musí všechna plavidla dotčených členských států lovící s košelkovými nevody v oblastech stanovených v odstavci 1 tento druh rybolovu ukončit.
3. Plavidla s košelkovými nevody lovící tuňáky v oblasti úmluvy IATTC uchovávají na palubě a následně vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky žlutoploutvé, velkooké a pruhované.
4. Odstavec 3 se nepoužije v těchto případech:
a)
pokud jsou ryby shledány jako nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
b)
během posledního výjezdu, pokud není na plavidle dostatečný prostor pro uložení všech tuňáků ulovených při tomto výjezdu.
5. Je zakázáno lovit žraloka dlouhoploutvého (Carcharhinus longimanus) v oblasti úmluvy IATTC a uchovávat na palubě, překládat, skladovat, nabízet k prodeji, prodávat nebo vykládat upravená těla nebo části upravených těl žraloka dlouhoploutvého odloveného v této oblasti.
6. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 5 poraněny. Provozovatelé plavidel jedince neprodleně vypustí a zároveň:
a)
zaznamenají počet vypuštěných jedinců s uvedením stavu (uhynulý nebo živý);
b)
zašlou údaje určené v písmeni a) členskému státu, jehož jsou státními příslušníky. Členské státy předají tyto údaje Komisi do 31. ledna 2013.
Oddíl 6
Oblast úmluvy SEAFO
Článek 28
Zákaz lovu hlubinných druhů žraloků
V oblasti úmluvy SEAFO se zakazuje cílený rybolov níže uvedených hlubinných žraloků:
-
rejnokovitých (Rajidae),
-
ostrouna obecného (Squalus acanthias),
-
světlouna Bigelowova (Etmopterus bigelowi),
-
světlouna krátkoocasého (Etmopterus brachyurus),
-
světlouna velkého (Etmopterus princeps),
-
světlouna malého (Etmopterus pusillus),
-
máčky přízračné (Apristurus manis),
-
světlouna šupinkatého (Scymnodon squamulosus)
-
hlubinných žraloků nadřádu Selachimorpha.
Oddíl 7
Oblast úmluvy WCPFC
Článek 29
Omezení intenzity rybolovu tuňáka velkookého, tuňáka žlutoploutvého, tuňáka pruhovaného a jihotichomořského tuňáka křídlatého
Členské státy zajistí, aby celková intenzita rybolovu tuňáka velkookého (Thunnus obesus), tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares), tuňáka pruhovaného (Katsuwonus pelamis) a jihotichomořského tuňáka křídlatého (Thunnus alalunga) byla v oblasti úmluvy WCPFC omezena na intenzitu rybolovu stanovenou v dohodách o partnerství v odvětví rybolovu mezi Unií a pobřežními státy tohoto regionu.
Článek 30
Oblast uzavřená pro rybolov pomocí lovného zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD)
1. V části oblasti úmluvy WCPFC nalézající se mezi 20° s. š. a 20° j. š. se zakazují rybolovné činnosti plavidel s košelkovými nevody používajících lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) od 1. července 2013 00:00 hodin do 30. září 2013 24:00 hodin. Během tohoto období se může plavidlo s košelkovými nevody účastnit rybolovných činností v této části oblasti úmluvy WCPFC pouze v případě, že má na palubě pozorovatele, který monitoruje, že dané plavidlo po celou dobu:
a)
nepoužívá ani neobsluhuje FAD nebo související elektronické zařízení;
b)
neprovádí rybolov za použití FAD v hejnech mořských savců.
2. Všechna plavidla s košelkovými nevody provozující rybolov v části oblasti úmluvy WCPFS uvedené v odstavci 1 uchovávají na palubě a vykládají nebo překládají všechny ulovené tuňáky velkooké, žlutoploutvé a pruhované.
3. Odstavec 2 se nepoužije v těchto případech:
a)
během posledního výjezdu, pokud dotyčnému plavidlu nezbývá dostatek místa pro uskladnění všech ryb;
b)
pokud jsou ryby nevhodné pro lidskou spotřebu z jiných důvodů, než je velikost, nebo
c)
pokud nastane závažná porucha mrazicího zařízení.
Článek 31
Omezení počtu plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného
Maximální počet plavidel EU oprávněných lovit mečouna obecného (Xiphias gladius) v oblastech jižně od 20° j. š. oblasti úmluvy WCPFC je stanoven v příloze VII.
Oddíl 8
Beringovo moře
Článek 32
Zákaz rybolovu v oblasti volného moře Beringova moře
Rybolov tresky aljašské (Theragra chalcogramma) v oblasti volného moře Beringova moře se zakazuje.
HLAVA III
RYBOLOVNÁ PRÁVA PRO PLAVIDLA TŘETÍCH ZEMÍ VE VODÁCH EU
Článek 33
TAC
Rybářská plavidla plující pod vlajkou Norska a rybářská plavidla registrovaná na Faerských ostrovech jsou oprávněna lovit ve vodách EU v rámci TAC stanovených v příloze I tohoto nařízení a za podmínek stanovených v tomto nařízení a v kapitole III nařízení (ES) č. 1006/2008.
Článek 34
Oprávnění k rybolovu
1. Maximální počet oprávnění k rybolovu pro plavidla třetích zemí provádějící rybolov ve vodách EU je stanoven v příloze VIII.
2. Ryby populací, pro něž byly stanoveny TAC, smějí být uchovávány na palubě nebo vykládány pouze tehdy, pokud odlov provedla plavidla třetí země, jež má kvótu, která dosud nebyla vyčerpána.
Článek 35
Zákazy
1. Plavidla třetích zemí mají zakázáno lovit, uchovávat na palubě, překládat nebo vykládat tyto druhy:
a)
žraloka velikého (Cetorhinus maximus) a žraloka bílého (Carcharodon carcharias) ve vodách EU;
b)
polorejnoka křídlatého (Squatina squatina) ve vodách EU;
c)
rejnoka hladkého (Dipturus batis) ve vodách EU divize ICES IIa a podoblastí ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX a X;
d)
rejnoka vlnitého (Raja undulata) a rejnoka bílého (Raja alba) ve vodách EU podoblastí ICES VI, VII, VIII, IX a X;
e)
žraloka nosatého (Lamna nasus) ve vodách EU;
f)
pilohřbetovité (Rhinobatidae) ve vodách EU podoblastí ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X a XII;
g)
mantu obrovskou (Manta birostris) ve vodách EU.
2. Při náhodném ulovení nesmějí být druhy uvedené v odstavci 1 poraněny. Jedinci se neprodleně vypouštějí.
HLAVA IV
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 36
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Článek 8 se však použije ode dne 1. února 2013.
Ustanovení článků 19, 20 a 21 a příloh IE a V týkající se rybolovných práv stanovených pro oblast úmluvy CCAMLR se použijí od dat v nich uvedených.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. ledna 2013.
UREDBA SVETA (EU) št. 40/2013
z dne 21. januarja 2013
o določitvi ribolovnih možnosti, ki so na voljo v vodah EU in ki so plovilom EU na voljo v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi, za leto 2013
SVET EVROPSKE SKUPNOSTI JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) zahteva določitev ukrepov Unije za urejanje dostopa do voda in virov ter trajnostno izvajanje ribolovnih dejavnosti, pri čemer se upoštevajo razpoložljiva znanstvena, tehnična in gospodarska mnenja ter zlasti poročila, ki jih pripravi Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF), kot tudi nasveti, podani s strani regionalnih svetovalnih svetov.
(2)
Svet je zadolžen za sprejetje ukrepov o določitvi in dodelitvi ribolovnih možnosti, po potrebi pa tudi nekaterih pogojev, ki so funkcionalno povezani s tem. Ribolovne možnosti bi bilo treba razdeliti med države članice tako, da bi se za vsako državo članico zagotovila relativna stabilnost ribiških dejavnosti za posamezne staleže rib ali ribolov, upoštevajoč cilje skupne ribiške politike, določene v Uredbi (ES) št. 2371/2002.
(3)
Za nekatere celotne dovoljene ulove (TAC) bi bilo treba državam članicam dovoliti, da odobrijo dodatne dodelitve plovilom, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom. Cilj teh preskusov je preskusiti sistem ribolovnih kvot, tj. sistem, pri katerem bi bilo treba ves ulov iztovoriti in všteti v kvote, da bi preprečili zavržke in s tem izgubo drugače uporabnih ribolovnih virov. Nenadzorovani zavržki rib ogrožajo dolgoročno trajnost ribjih staležev kot javne dobrine in s tem cilje skupne ribiške politike. Nasprotno sistemi ribolovnih kvot ribiče spodbujajo, da pri svojih dejavnostih izboljšajo selektivnost ribolova. Da bi dosegli racionalno upravljanje zavržkov, bi moral popolnoma dokumentirani ribolov zajemati vsako dejavnost na morju in ne le iztovarjanje v pristaniščih. Pogoji držav članic za odobritev dodatnih dodelitev bi morali zato vključevati obvezno uporabo sistema televizijskih kamer zaprtega kroga (CCTV), povezanega s sistemom senzorjev (v nadaljnjem besedilu: sistem CCTV). Tako bi bilo mogoče natančno zabeležiti vse obdržane in zavržene dele ulova. Sistem človeških opazovalcev, ki v realnem času izvajajo nadzor na krovu plovila, bi bil manj učinkovit, dražji in manj zanesljiv. Zato je uporaba sistemov CCTV pogoj za uspešnost shem za zmanjšanje zavržkov, kot je npr. popolnoma dokumentiran ribolov. Pri uporabi tovrstnega sistema bi bilo treba upoštevati zahteve iz Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (2).
(4)
Za zagotovitev, da se s preskusi s popolnoma dokumentiranim ribolovom lahko učinkovito oceni možnost sistemov ribolovnih kvot za nadzor nad absolutno ribolovno smrtnostjo zadevnih staležev, je nujno, da se vse ribe, ki se v navedenih preskusih ulovijo, vključno z ribami pod najmanjšo velikostjo za iztovarjanje, vštejejo v celotno dodelitev za sodelujoče plovilo ter da se ribolovne dejavnosti prekinejo, ko navedeno plovilo v celoti porabi navedeno celotno dodelitev. Prav tako je primerno dovoliti prenose dodelitev med plovili, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, in plovili, ki pri teh preskusih ne sodelujejo, če se lahko prikaže, da se zavržki nesodelujočih plovil ne povečajo.
(5)
TAC bi bilo treba določiti na podlagi razpoložljivega znanstvenega mnenja, ob upoštevanju bioloških in družbeno-gospodarskih vidikov, ob hkratnem zagotavljanju pravične obravnave med ribiškimi sektorji ter upoštevanju mnenj, izraženih med posvetovanjem z zainteresiranimi stranmi, zlasti na zasedanjih zadevnih regionalnih svetovalnih svetov.
(6)
Za staleže, za katere veljajo posebni večletni načrti, bi bilo treba TAC določiti v skladu s pravili iz teh načrtov. Zato bi bilo treba TAC za staleže morskega lista v Severnem morju, morske plošče v Severnem morju, trske v Severnem morju, Skagerraku in vzhodnem Rokavskem prelivu, navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju ter atlantskega sleda zahodno od Škotske določiti v skladu s pravili iz Uredbe Sveta (ES) št. 676/2007 z dne 11. junija 2007 o vzpostavitvi večletnega načrta za ribištva, ki izkoriščajo staleže morske plošče in morskega lista v Severnem morju (3), Uredbe Sveta (ES) št. 1300/2008 z dne 18. decembra 2008 o oblikovanju večletnega načrta za stalež sleda, ki se nahaja zahodno od Škotske, in ribištvo, ki izkorišča navedeni stalež (4), Uredbe Sveta (ES) št. 1342/2008 z dne 18. decembra 2008 o določitvi dolgoročnega načrta za staleže trske in ribištvo, ki izkorišča te staleže (5) (v nadaljnjem besedilu: načrt za trsko) ter Uredbe Sveta (ES) št. 302/2009 z dne 6. aprila 2009 o vzpostavitvi večletnega načrta za obnovo staleža modroplavutega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju (6).
(7)
V primeru staležev, za katere ni zadostnih ali zanesljivih podatkov za oceno njihove velikosti, bi morali biti ukrepi upravljanja in stopnje TAC v skladu s previdnostnim pristopom k upravljanju ribištva, kakor je opredeljeno v točki (i) člena 3 Uredbe (ES) št. 2371/2002, ob upoštevanju dejavnikov, značilnih za posamezne staleže, še posebej razpoložljivih informacij o gibanju staležev ter dejavnikih mešanega ribištva.
(8)
V skladu s členom 2 Uredbe Sveta (ES) št. 847/96 z dne 6. maja 1996 o uvedbi dodatnih pogojev za upravljanje celotnih dovoljenih ulovov (TAC) in kvot iz leta v leto (7) bi bilo treba navesti staleže, za katere veljajo posamezni ukrepi, določeni v Uredbi.
(9)
V primeru nekaterih vrst, kot so nekatere vrste morskega psa, bi lahko celo omejene ribolovne dejavnosti resno ogrozile njihovo ohranitev. Ribolovne možnosti za takšne vrste bi zato bilo treba popolnoma omejiti s splošno prepovedjo ribolova teh vrst.
(10)
Ob upoštevanju mnenja Mednarodnega sveta za raziskovanje morja (ICES) je primerno ohraniti in revidirati sistem za upravljanje prave peščenke v vodah EU razdelkov ICES IIa in IIIa ter podobmočja ICES IV.
(11)
Določiti je treba zgornje meje ribolovnega napora za leto 2013 v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 676/2007, členoma 11 in 12 Uredbe (ES) št. 1342/2008 ter členoma 5 in 9 Uredbe (ES) št. 302/2009 in ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 754/2009 z dne 27. julija 2009 o izključitvi določenih skupin plovil iz ureditve ribolovnega napora, določenega v poglavju III Uredbe (ES) št. 1342/2008 (8).
(12)
Unija je v skladu s postopkom, določenim v sporazumih ali protokolih o odnosih na področju ribištva z Norveško (9), Ferskimi otoki (10) in Islandijo (11), s temi partnerji opravila posvetovanja o ribolovnih pravicah. Posvetovanja z Norveško še niso zaključena, dogovori za leto 2013 pa naj bi bili sklenjeni šele v začetku leta 2013. Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti Unije, obenem pa predvideli prožnost, potrebno za sklenitev teh dogovorov v začetku leta 2013, je primerno, da se začasno določijo ribolovne možnosti za staleže, ki so predmet teh dogovorov. Posvetovanj s Ferskimi otoki in Islandijo o ribolovnih dogovorih za leto 2013 ni bilo mogoče zaključiti. V skladu s postopkom iz sporazuma in protokola o odnosih na področju ribištva z Grenlandijo (12) je Skupni odbor določil višine ribolovnih možnosti, ki so na voljo Uniji v vodah Grenlandije v 2013. V skladu s sklepom Skupnega odbora se kvote za kapelana, ki so Uniji na voljo v grenlandskih vodah na podobmočjih ICES V in XIV, samodejno povečale, če bi raven ulova dosegla 70 % prvotne kvote.
(13)
Unija je pogodbenica v več organizacijah za ribištvo in sodeluje v drugih organizacijah kot sodelujoča nepogodbenica. Poleg tega na podlagi Akta o pristopu iz leta 2003 Unija od datuma pristopa Republike Poljske Unija upravlja z ribiškimi sporazumi, ki jih je ta država sklenila pred tem datumom, kot je Konvencija o ohranjanju in upravljanju virov saja v osrednjem Beringovem morju. Te ribiške organizacije so za leto 2013 priporočile uvedbo vrste ukrepov, vključno z ribolovnimi možnostmi za plovila EU. Te ribolovne možnosti bi bilo treba vključiti v pravo Unije.
(14)
Regionalne organizacije za upravljanje ribištva (RFMO) lahko dovolijo prenose in izmenjave kvot med pogodbenicami. Da bi bili takšni prenosi in izmenjave kvot med Unijo in drugimi pogodbenicami lažji, bi morale biti države članice pooblaščene, da z drugimi pogodbenicami RFMO preučijo možnosti za prenose in izmenjave kvot in, če je to primerno, določijo možne osnutke nameravanega prenosa ali izmenjave kvot. Komisija in druga pogodbenica bi si morali izmenjati soglasje, s katerim bi se zavezali k takšnemu prenosu ali izmenjavi kvot, Komisija pa bi tudi morala uradno obvestiti RFMO o tem prenosu ali izmenjavi. Ribolovne možnosti, prejete ali prenesene v okviru takšnega prenosa ali izmenjave kvot, bi morale veljati za ribolovne možnosti, dodeljene zadevni državi članici ali odštete od dodelitve za zadevno državo članico, tudi za namene uporabe ustreznih določb Uredbe (ES) 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavtvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (13). Vendar pa v skladu z načelom relativne stabilnosti ribolovnih dejavnosti takšen ad hoc prenos ali izmenjava kvot ne bi smela spremeniti obstoječega delitvenega ključa za namen dodelitve ribolovnih možnosti med države članice.
(15)
Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) je na svojem 34. letnem zasedanju leta 2012 sprejela določeno število ribolovnih možnosti za leto 2013 za nekatere staleže na podobmočjih 1-4 območja Konvencije NAFO. V tem okviru je NAFO sprejela postopek za povečanje TAC za belo repato tabinjo v podrazdelku NAFO 3NO, ki je bil določen za leto 2013, če so izpolnjeni določeni pogoji v zvezi s stanjem tega staleža. Pogodbenica NAFO lahko uradno obvesti izvršilnega sekretarja NAFO, da so bili v podrazdelku NAFO 3NO opaženi ulovi staleža bele repate tabinje, ki so bili večji kot običajni ulovi na enoto napora. Če NAFO potrdi povečanje TAC v teku leta 2013, bi ga bilo treba vključiti v pravo Unije.
(16)
Medameriška komisija za tropske tune (IATTC) je na 83. letnem zasedanju leta 2012 sprejela ukrepe za ohranitev rumenoplavutega tuna, veleokega tuna in črtastega tuna. Poleg tega je IATTC sprejela resolucijo o ohranjanju oceanskega beloplavutega morskega psa. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije.
(17)
Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku (ICCAT) je na letnem zasedanju leta 2012 sprejela revidiran večletni načrt za obnovo staleža navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, v skladu s katerim se je kvota Unije povečala. Poleg tega je bila zaprta ribolovna sezona za nekatera ribiška orodja nadomeščena z odprto sezono in za deset dni premaknjena nazaj. Prav tako je bilo sprejeto podaljšanje obstoječega TAC in kvot mečarice v južnem Atlantiku ter novi načrt za obnovo populacije sinje in bele jadrovnice. Tako se kvota Unije za mečarico v južnem Atlantiku v primerjavi z letom 2012 ni spremenila, kvota Unije za sinjo jadrovnico pa se je nenehno povečevala, da bi upoštevali lov malih ribičev v najbolj oddaljenih regijah Unije. Kvota Unije za belo jadrovnico je ostala enaka. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije.
(18)
Komisija za tune v Indijskem oceanu (IOTC) na svojem letnem zasedanju leta 2012 ni spremenila svojih ukrepov v zvezi z ribolovnimi možnostmi, kot se trenutno izvajajo v pravu Unije. Zdaj veljavne ukrepe, ki jih je sprejela IOTC, bi bilo treba prenesti v pravo Unije.
(19)
Prvo letno zasedanje regionalne organizacije za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu (SPRFMO) bo potekalo od 28. januarja do 1. februarja 2013. Primerno je, da do tega letnega zasedanja trenutni začasni ukrepi, kakor se izvajajo z Uredbo (EU) št. 44/2012, ostanejo v veljavi.
(20)
Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika (SEAFO) na letnem zasedanju leta 2012 ni spremenila TAC za patagonsko zobato ribo, oranžno sluzoglavko, sluzoglavke in rdeče rakovice, o katerih je bil na letnem zasedanju leta 2010 dosežen dogovor za leti 2011 in 2012. Zdaj veljavne ukrepe, ki jih je sprejela IOTC, bi bilo treba prenesti v pravo Unije.
(21)
V skladu z najnovejšim znanstvenim mnenjem ICES ter mednarodnimi obveznostmi v okviru Konvencije za ribištvo severovzhodnega Atlantika (NEAFC) je treba omejiti ribolovni napor za določene globokomorske vrste.
(22)
Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika (WCPFC) na svojem devetem letnem zasedanju leta 2012 ni spremenila svojih ukrepov glede ribolovnih možnosti, kot se trenutno izvajajo v pravu Unije, razen glede krepitve zaprtega območja za ribolov z napravami za zbiranje rib (FAD). Na podlagi revizije tega zaprtega območja za ribolov FAD se mora Unija kot pogodbenica WCPFC odločiti za eno od dveh razpoložljivih možnosti za dodatne ukrepe za krepitev zaprtega območja. Do sprejetja takšne odločitve bi bilo treba trenutno veljavne ukrepe, ki jih je sprejela WCPFC, še naprej prenašati v pravo Unije.
(23)
Pogodbenice Konvencije o ohranjanju in upravljanju virov saja v osrednjem Beringovem morju na svojem letnem zasedanju leta 2012 niso spremenile svojih ukrepov glede ribolovnih možnosti. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije.
(24)
Pogodbenice Komisije za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki (CCAMLR) so na svojem letnem zasedanju leta 2012 sprejele omejitve ulova za ciljne vrste in vrste prilova. Te ukrepe bi bilo treba prenesti v pravo Unije.
(25)
Nekatere mednarodne ukrepe, ki ustvarjajo ali omejujejo ribolovne možnosti za Unijo, zadevne RFMO sprejmejo ob koncu leta, uporabljati pa se začnejo pred začetkom veljavnosti te uredbe. Zato bi bilo treba določbe, ki takšne ukrepe prenašajo v pravo Unije, uporabljati retroaktivno. Ker ribolovna sezona območja Konvencije CCAMLR (Komisija za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki) traja od 1. decembra do 30. novembra in ker so zato nekatere ribolovne možnosti ali prepovedi na območju Konvencije CCAMLR določene za obdobje, ki se začne s 1. decembrom 2012, je ustrezno, da zadevne določbe te uredbe veljajo od navedenega datuma. Takšna retroaktivna uporaba ne bo posegala v načelo legitimnih pričakovanj, saj je članicam CCAMLR prepovedano loviti brez dovoljenja na območju Konvencije CCAMLR.
(26)
V skladu z izjavo, ki jo je podala Unija Bolivarski republiki Venezueli (v nadaljnjem besedilu: Venezuela) o odobritvi ribolovnih možnosti v vodah EU za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Venezuele v izključni ekonomski coni (IEC) ob obali Francoske Gvajane (14), je treba določiti ribolovne možnosti za hlastače, ki so na voljo Venezueli v vodah EU.
(27)
Uporabo ribolovnih možnosti, ki so na voljo plovilom EU in so določene v tej uredbi, ureja Uredba (ES) št. 1224/2009, zlasti člena 33 in 34 navedene uredbe o evidentiranju ulova in ribolovnega napora ter sporočanju podatkov o izčrpanju ribolovnih možnosti. Zato je treba določiti kode, ki jih države članice uporabljajo pri pošiljanju podatkov Komisiji v zvezi z iztovarjanjem staležev, ki jih ureja ta uredba.
(28)
Da bi se izognili prekinitvi ribolovnih dejavnosti in zagotovili preživljanje ribičev v Uniji, bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2013, razen določb o omejitvah ribolovnega napora, ki bi jih bilo treba uporabljati od 1. februarja 2013, in posebnih določb v posameznih regijah, za katere bi moral veljati poseben datum začetka uporabe, kot je navedeno v uvodni izjavi 23. Zaradi nujnosti bi morala ta uredba začeti veljati takoj po objavi.
(29)
Ribolovne možnosti bi bilo treba uporabljati popolnoma v skladu z uporabnim pravom Unije -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
NASLOV I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Vsebina
1. Ta uredba določa ribolovne možnosti, ki so na voljo v vodah EU in za plovila EU v nekaterih vodah zunaj EU, za nekatere staleže rib ali skupine staležev rib, za katere veljajo mednarodna pogajanja ali sporazumi.
2. Ribolovne možnosti iz odstavka 1 vključujejo:
(a)
omejitve ulova za leto 2013 in, kadar je tako določeno v tej uredbi, za leto 2014;
(b)
omejitve ribolovnega napora za obdobje od 1. februarja 2013 do 31. januarja 2014;
(c)
ribolovne možnosti za obdobje od 1. decembra 2012 do 30. novembra 2013 za nekatere staleže na območju Konvencije CCAMLR in
(d)
ribolovne možnosti za obdobja iz člena 27 za nekatere staleže na območju Konvencije IATTC za leto 2013 in, kadar je tako določeno v tej uredbi, za leto 2014.
3. Ta uredba poleg tega določa začasne ribolovne možnosti za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, za katere veljajo dvostranski ribolovni dogovori z Norveško, in sicer dokler ne bodo zaključena posvetovanja o teh dogovorih za leto 2013.
Člen 2
Področje uporabe
Ta uredba se uporablja za naslednja plovila:
(a)
plovila EU
(b)
plovila tretjih držav v vodah EU.
Člen 3
Opredelitev pojmov
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
(a)
„plovilo EU“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji;
(b)
„plovilo tretje države“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo tretje države in je v njej registrirano;
(c)
„vode EU“ pomeni vode pod suverenostjo ali pristojnostjo držav članic, razen voda, ki so sosedne čezmorskim državam in ozemljem, navedenim v Prilogi II k Pogodbi;
(d)
„celotni dovoljeni ulov“ (TAC) pomeni količino, ki se lahko iz posameznega ribjega staleža rib ulovi in iztovori vsako leto;
(e)
„kvota“ pomeni delež TAC, ki je dodeljen Uniji, državi članici ali tretji državi;
(f)
„mednarodne vode“ pomeni vode, ki so zunaj suverenosti ali pristojnosti katere koli države;
(g)
„velikost mrežnega očesa“ pomeni velikost mrežnega očesa ribiških mrež, kot je določena v skladu z Uredbo (ES) št. 517/2008 (15).
Člen 4
Ribolovna območja
V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve območij:
(a)
območja ICES (Mednarodni svet za raziskovanje morja) so geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 218/2009 (16);
(b)
„Skagerrak“ je geografsko območje, ki je na zahodu omejeno s črto od svetilnika Hanstholm do svetilnika Lindesnes in na jugu s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna ter od te točke do najbližje točke na švedski obali;
(c)
„Kattegat“ je geografsko območje, ki je na severu omejeno s črto od svetilnika Skagen do svetilnika Tistlarna in od te točke do najbližje točke na švedski obali ter na jugu s črto od Hasenøreja do Gnibens Spidsa, od Korshageja do Spodsbjerga in od Gilbjerg Hoveda do Kullena;
(d)
območja CECAF (Odbor za ribištvo za vzhodni osrednji Atlantik) so geografska območja, določena v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 216/2009 (17);
(e)
območja NAFO (Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika) so geografska območja, določena v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 217/2009 (18);
(f)
„območje Konvencije SEAFO (Organizacija za ribištvo jugovzhodnega Atlantika)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju ribolovnih virov v jugovzhodnem Atlantiku (19);
(g)
„območje Konvencije ICCAT (Mednarodna komisija za ohranitev tunov v Atlantiku)“ je geografsko območje, opredeljeno v Mednarodni Konvenciji za ohranitev tunov v Atlantiku (20);
(h)
„območje Konvencije CCAMLR (Komisija za ohranjanje živih morskih virov na Antarktiki)“ je geografsko območje, opredeljeno v točki (a) člena 2 Uredbe (ES) št. 601/2004 (21);
(i)
„območje Konvencije IATTC (Medameriška komisija za tropske tune)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o krepitvi Medameriške komisije za tropske tune, ustanovljene leta 1949 s Konvencijo med Združenimi državami Amerike in Republiko Kostariko (22);
(j)
„območje Konvencije IOTC (Komisija za tune v Indijskem oceanu)“ je geografsko območje, opredeljeno v Sporazumu o ustanovitvi Komisije za tuna v Indijskem oceanu (23);
(k)
„območje Konvencije SPRFMO (Regionalna organizacija za upravljanje ribištva v južnem Tihem oceanu)“ je geografsko območje odprtega morja južno od vzporednika severne zemljepisne širine 10°, severno od območja Konvencije CCAMLR, vzhodno od območja Konvencije SIOFA, kakor je opredeljeno v Sporazumu o ribolovu v južnem Indijskem oceanu (24), ter zahodno od območij, ki so pod ribolovno pristojnostjo južnoameriških držav;
(l)
„območje Konvencije WCPFC (Komisija za ribištvo zahodnega in srednjega Pacifika)“ je geografsko območje, opredeljeno v Konvenciji o ohranjanju in upravljanju izrazito selivskih staležev rib v zahodnem in osrednjem delu Tihega oceana (25);
(m)
„odprto morje Beringovega morja“ je geografsko območje odprtega morja Beringovega morja več kot 200 morskih milj od temeljnih črt, od katerih se meri širina teritorialnega morja obalnih držav Beringovega morja.
NASLOV II
RIBOLOVNE MOŽNOSTI ZA PLOVILA EU
POGLAVJE I
Splošne določbe
Člen 5
Celotni dovoljeni ulovi in dodelitve
1. TAC za plovila EU v vodah EU ali nekaterih vodah, ki niso del EU, in dodelitev teh celotnih dovoljenih ulovov državam članicam ter po potrebi pogoji, ki so funkcionalno povezani s tem, so določeni v Prilogi I.
2. Plovila EU imajo dovoljenje za ulov v okviru TAC iz Priloge I v vodah, ki spadajo pod ribolovno pristojnost Ferskih otokov, Grenlandije, Islandije in Norveške, ter na ribolovnem območju okrog otoka Jan Mayen, ob upoštevanju pogojev iz člena 14 te uredbe in Priloge III k njej ter pogojev iz Uredbe (ES) št. 1006/2008 (26) in njenih izvedbenih določb.
Člen 6
Dodatne dodelitve za plovila, ki sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom
1. Država članica lahko za nekatere staleže plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo in sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, odobri dodatno dodelitev. Ti staleži so določeni v Prilogi I.
2. Dodatna dodelitev iz odstavka 1, ki jo država članica lahko odobri za določen stalež za plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, ne sme presegati skupne omejitve iz Priloge I kot odstotek kvote, dodeljene tej državi članici.
3. Dodatna dodelitev iz odstavka 1, ki je bila odobrena na plovilo, mora izpolnjevati naslednje pogoje:
(a)
plovilo uporablja sistem televizijskih kamer zaprtega kroga (CCTV), ki je povezan s sistemom senzorjev (v nadaljnjem besedilu: sistem CCTV), ki evidentirajo ves ribolov in dejavnosti predelave na krovu;
(b)
dodatna dodelitev, odobrena za posamezno plovilo, ki sodeluje pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, ne presega nobene od naslednjih mejnih vrednosti:
(i)
75 % zavržkov staleža, kot jih je ocenila zadevna država članica, ustvarjenih z vrsto plovila, h kateri spada posamezno plovilo, ki mu je bila odobrena dodatna dodelitev;
(ii)
30 % dodelitve za posamezno plovilo pred sodelovanjem pri preskusih;
(c)
vsi ulovi staleža, za katerega se odobri dodatna dodelitev, ki jih opravi plovilo, vključno z ribami pod najmanjšo velikostjo za iztovarjanje, kakor je opredeljena v Prilogi XII k Uredbi (ES) št. 850/98, se vštejejo v posamezno dodelitev za plovilo, ki je rezultat katere koli dodatne dodelitve, odobrene na podlagi tega člena;
(d)
kadar posamezno plovilo v celoti uporabi dodelitev za kateri koli stalež, za katerega se odobri dodatna dodelitev, mora zadevno plovilo ustaviti vse ribolovne dejavnosti na ustreznem območju TAC;
(e)
v zvezi s staleži, za katere se lahko uporabi ta člen, lahko države članice dovolijo prenose posamezne dodelitve ali katerega koli dela te dodelitve s plovil, ki ne sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, na plovila, ki pri teh preskusih sodelujejo, če je mogoče dokazati, da se zavržki nesodelujočih plovil ne povečujejo.
4. Ne glede na točko (i) točke (b) odstavka 3 lahko država članica plovilu, ki pluje pod njeno zastavo, izjemoma odobri dodatno dodelitev, ki presega 75 % ocenjenih zavržkov staleža, ustvarjenih z vrsto plovila, h kateri spada posamezno plovilo, ki mu je bila odobrena dodatna dodelitev, če:
(a)
je stopnja zavržkov staleža, kot je ocenjena za zadevno vrsto plovila, manjša od 10 %;
(b)
je vključitev te vrste plovila pomembna za oceno zmožnosti sistema CCTV za nadzor;
(c)
ni presežena skupna zgornja meja 75 % ocenjenih zavržkov staleža vseh plovil, ki sodelujejo pri preskusih.
5. Če posnetki, pridobljeni v skladu s točko (a) odstavka 3, zadevajo obdelavo osebnih podatkov v smislu Direktive 95/46/ES, se navedena direktiva uporablja za obdelavo takih podatkov.
6. Če država članica ugotovi, da plovilo, ki sodeluje pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom, ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 3, nemudoma umakne dodatno dodelitev, ki je bila odobrena zadevnemu plovilu, in zadevno plovilo za preostanek leta 2013 izključi iz nadaljnjega sodelovanja pri teh preskusih.
7. Država članica pred odobritvijo dodatnih dodelitev iz odstavkov 1 do 6 Komisiji predloži naslednje informacije:
(a)
seznam plovil, ki plujejo pod njeno zastavo in sodelujejo pri preskusih s popolnoma dokumentiranim ribolovom;
(b)
specifikacije elektronske opreme za daljinsko spremljanje, ki je nameščena na krovu teh plovil;
(c)
zmogljivost, vrsto in specifikacijo orodij, ki se uporabljajo na navedenih plovilih;
(d)
ocenjene zavržke za vsako vrsto plovil, ki sodeluje pri preskusih;
(e)
količino staleža, za katerega velja ustrezna omejitev TAC in so ga v letu 2012 ujela plovila, ki sodelujejo pri preskusih.
8. Komisija lahko od vsake države članice, ki uporabi ta člen, zahteva, da predloži svojo oceno zavržkov, ki so jih ustvarile posamezne vrste plovil, v pregled znanstvenemu svetovalnemu organu, in sicer za nadzor izvajanja zahteve iz točke (i) točke (b) odstavka 3. Če ni ocene, ki bi potrjevala takšne zavržke, zadevna država članica sprejme ustrezne ukrepe za zagotovitev skladnosti z navedeno zahtevo in o njih obvesti Komisijo.
Člen 7
Pogoji za iztovarjanje ulova in prilova
Ribe iz staležev, za katere so določeni TAC, se obdržijo na krovu ali iztovarjajo le, če:
(a)
so ulov opravila plovila, ki plujejo pod zastavo države članice, ki ima kvoto in ta kvota ni izčrpana ali
(b)
je ulov sestavljen iz deleža kvote EU, ki ni bil dodeljen državam članicam s kvotami, in kvota EU ni bila izčrpana.
Člen 8
Omejitve ribolovnega napora
Od 1. februarja 2013 do 31. januarja 2014 se ukrepi v zvezi z ribolovnim naporom iz Priloge IIA uporabljajo za upravljanje nekaterih staležev trske, morske plošče in morskega lista:
(a)
v Skagerraku;
(b)
v delu razdelka ICES IIIa, ki ga Skagerrak in Kattegat ne vključujeta;
(c)
na podobmočju ICES IV;
(d)
v vodah EU razdelka ICES IIa in
(e)
v razdelku ICES VIId.
Člen 9
Omejitve ulova in napora za globokomorski ribolov
1. Člen 3(1) Uredbe (ES) št. 2347/2002 (27), v skladu s katerim je potrebno dovoljenje za globokomorski ribolov, velja za grenlandsko morsko ploščo. Za ulov, obdržanje na krovu, pretovarjanje in raztovarjanje grenlandske morske plošče veljajo pogoji iz navedenega člena.
2. Države članice zagotovijo, da ravni ribolovnega napora plovil z dovoljenji za globokomorski ribolov iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 2347/2002, merjene v kilovatnih dnevih odsotnosti iz pristanišča, v letu 2013 ne presegajo 65 % povprečnega letnega ribolovnega napora, ki so ga plovila zadevne države članice zabeležila v letu 2003 pri potovanjih na podlagi dovoljenj za globokomorski ribolov ali pri ulovu globokomorskih vrst s seznamov v prilogah I in II k navedeni uredbi. Ta odstavek se uporablja samo za ribolovna potovanja, na katerih se ujame več kot 100 kilogramov globokomorskih vrst z izjemo velike srebrenke.
Člen 10
Posebne določbe o dodelitvah ribolovnih možnosti
1. Dodelitev ribolovnih možnosti državam članicam, kot je določena v tej uredbi, ne posega v:
(a)
izmenjave v skladu s členom 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002;
(b)
ponovne dodelitve v skladu s členom 37 Uredbe (ES) št. 1224/2009 ali členom 10(4) Uredbe (ES) št. 1006/2008;
(c)
dodatna iztovarjanja, dovoljena na podlagi člena 3 Uredbe (ES) št. 847/96;
(d)
zadržane količine v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 847/96;
(e)
odbitke na podlagi členov 37, 105, 106 in 107 Uredbe (ES) št. 1224/2009.
(f)
prenose in izmenjave kvot v skladu s členom 15 te uredbe.
2. Razen kadar je drugače določeno v Prilogi I k tej uredbi, se člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 uporablja za staleže, za katere velja previdnostni TAC, člen 3(2) in (3) ter člen 4 navedene uredbe pa za staleže, za katere velja analitski TAC.
Člen 11
Zaprta ribolovna sezona
1. Od 1. do 31. maja 2013 je v Plitvini ježevcev prepovedano loviti ali obdržati na krovu naslednje vrste: morski menek, modri leng in leng.
2. V tem členu Plitvina ježevcev obsega geografsko območje, ki ga določajo stranice loksodrome, ki se stikajo v naslednjih točkah:
Točka
Zemljepisna širina
Zemljepisna dolžina
1
52° 27′ S
12° 19′ Z
2
52° 40′ S
12° 30′ Z
3
52° 47′ S
12° 39,600′ Z
4
52° 47′ S
12° 56′ Z
5
52° 13,5′ S
13° 53,830′ Z
6
51° 22′ S
14° 24′ Z
7
51° 22′ S
14° 03′ Z
8
52° 10′ S
13° 25′ Z
9
52° 32′ S
13° 07,500′ Z
10
52° 43′ S
12° 55′ Z
11
52° 43′ S
12° 43′ Z
12
52° 38,800′ S
12° 37′ Z
13
52° 27′ S
12° 23′ Z
14
52° 27′ S
12° 19′ Z
3. Z odstopanjem od odstavka 1 je v skladu s členom 50(3), (4) in (5) Uredbe (ES) št. 1224/2009 skozi Plitvino ježevcev dovoljen prehod plovilom, ki imajo na krovu vrste iz navedenega odstavka.
Člen 12
Prepovedi
1. Plovilom EU se prepovejo ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje naslednjih vrst:
(a)
morskega psa orjaka (Cetorhinus maximus) in belega morskega volka (Carcharodon carcharias) v vseh vodah;
(b)
atlantskega morskega psa (Lamna nasus) v vseh vodah, razen kadar je drugače določeno v delu B Priloge I k Uredbi (EU) št. 39/2013 (28);
(c)
sklata (Squatina squatina) v vodah EU;
(d)
kljunate raže (Dipturus batis) v vodah EU razdelka ICES IIa ter podobmočij ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX in X;
(e)
valovito progaste raže (Raja undulata) in bele raže (Raja alba) v vodah EU podobmočij ICES VI, VII, VIII, IX in X;
(f)
goslašev (Rhinobatidae) v vodah EU podobmočij ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X in XII;
(g)
mante (Manta birostris) v vseh vodah.
2. Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavka 1 ne poškodujejo. Osebki se nemudoma izpustijo.
Člen 13
Prenos podatkov
Kadar države članice na podlagi členov 33 in 34 Uredbe (ES) št. 1224/2009 Komisiji pošljejo podatke v zvezi z iztovarjanjem količin ujetih staležev, uporabijo oznake staležev, določene v Prilogi I k tej uredbi.
POGLAVJE II
Dovoljenja za ribolov v vodah tretjih držav
Člen 14
Dovoljenja za ribolov
1. Največje število dovoljenj za ribolov za plovila EU, ki lovijo v vodah tretje države, je določeno v Prilogi III.
2. Če ena država članica prenese kvoto na drugo državo članico („zamenjava“) na ribolovnih območjih iz Priloge III na podlagi člena 20(5) Uredbe (ES) št. 2371/2002, prenos vključuje ustrezen prenos dovoljenj za ribolov in se sporoči Komisiji. Vendar se ne preseže skupno število dovoljenj za ribolov za posamezno ribolovno območje, določeno v Prilogi III.
POGLAVJE III
Ribolovne možnosti v vodah regionalnih organizacij za upravljanje ribištva
Člen 15
Prenosi in izmenjave kvot
1. Če so v skladu s pravili regionalnih organizacij za upravljanje ribištva (RFMO) prenosi ali izmenjave kvot dovoljeni med pogodbenicami RFMO, lahko država članica (zadevna država članica) s pogodbenico RFMO preuči možnosti za prenose in izmenjave kvot in, če je to primerno, določi možen osnutek nameravanega prenosa ali izmenjave kvot.
2. Komisija lahko po uradnem obvestilu zadevne države članice odobri osnutek nameravanega prenosa ali izmenjave kvot, o katerem je država članica preučila možnosti z zadevno pogodbenico RFMO. Nato si brez nepotrebnega odlašanja izmenja soglasje z zadevno pogodbenico RFMO, s katerim se zavežeta k takšnemu prenosu ali izmenjavi kvot. Komisija o dogovorjenem prenosu ali izmenjavi kvot uradno obvesti sekretariat RFMO v skladu s pravili navedene organizacije.
3. Komisija obvesti države članice o dogovorjenem prenosu ali izmenjavi kvot.
4. Ribolovne možnosti, prejete od zadevne pogodbenice RFMO ali prenesene nanjo v okviru prenosa ali izmenjave kvot, se štejejo za kvote, dodeljene zadevni državi članici ali odštete od dodelitve za zadevno državo članico, od trenutka, ko prenos ali izmenjava kvot začne učinkovati v skladu s pogoji dogovora, doseženega z zadevno pogodbenico RFMO, ali v skladu s pravili zadevne RFMO, kar je primerno. V skladu z načelom relativne stabilnosti ribolovnih dejavnosti takšna dodelitev ne spremeni obstoječega delitvenega ključa za namen dodelitve ribolovnih možnosti med države članice.
Oddelek 1
Območje Konvencije ICCAT
Člen 16
Omejitve ribolovnih zmogljivosti ter zmogljivosti gojenja in pitanja za navadnega tuna
1. Število plovil EU za prevoz vabe in plovil, ki lovijo s panulo, za katera je bil odobren dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v vzhodnem Atlantiku, se omeji v skladu s točko 1 Priloge IV.
2. Število plovil EU za mali obalni ribolov, za katera je bil odobren dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm v Sredozemskem morju, se omeji v skladu s točko 2 Priloge IV.
3. Število plovil EU, ki lovijo navadnega tuna v Jadranskem morju zaradi gojenja, za katera je bil odobren dejavni ribolov navadnega tuna med 8 kg/75 cm in 30 kg/115 cm, se omeji v skladu s točko 3 Priloge IV.
4. Število in skupna zmogljivost v bruto tonaži ribiških plovil, ki imajo dovoljenje za ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje, prevoz ali iztovarjanje navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, se omejita v skladu s točko 4 Priloge IV.
5. Število pasti za navadnega tuna v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju je omejeno v skladu s točko 5 Priloge IV.
6. Zmogljivosti gojenja in pitanja navadnega tuna ter največji vnos divjega ulovljenega navadnega tuna, dodeljenega ribogojnicam v vzhodnem Atlantiku in Sredozemskem morju, so omejeni v skladu s točko 6 Priloge IV.
Člen 17
Ljubiteljski in športni ribolov
Države članice dodelijo iz svojih kvot, dodeljenih v Prilogi ID, posebno kvoto navadnega tuna za ljubiteljski in športni ribolov.
Člen 18
Morski psi
1. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa velikooke morske lisice (Alopias superciliosus) je prepovedano pri kateri koli vrsti ribolova.
2. Prepove se usmerjeni ribolov vrst morske lisice iz rodu Alopias.
3. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje dela ali celotnega trupa kladvenic družine Sphyrnidae (razen Sphyrna tiburo) v povezavi z ribolovom na območju Konvencije ICCAT je prepovedano.
4. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa oceanskega beloplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus) je prepovedano pri kateri koli vrsti ribolova.
5. Obdržanje na krovu svilnatega morskega psa (Carcharhinus falciformis) je prepovedano pri kateri koli vrsti ribolova.
Oddelek 2
Območje Konvencije CCAMLR
Člen 19
Prepovedi in omejitve ulova
1. Neposredni ribolov vrst iz dela A Priloge V je prepovedan na območjih in v obdobjih, določenih v navedeni prilogi.
2. Za raziskovalni ribolov se TAC in omejitve prilova, določene v delu B Priloge V, uporabljajo na podobmočjih iz navedene priloge.
Člen 20
Raziskovalni ribolov
1. Samo države članice, ki so članice Komisije CCAMLR, lahko v letu 2013 sodelujejo v raziskovalnem ribolovu na Dissostichus spp. s parangalom na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a zunaj območij nacionalne jurisdikcije. Če namerava katera od teh držav članic sodelovati pri tem ribolovu, o tem obvesti Sekretariat CCAMLR v skladu s členoma 7 in 7a Uredbe (ES) št. 601/2004, vsekakor pa najpozneje do 1. junija 2013.
2. Kar zadeva podobmočji FAO 88.1 in 88.2 ter razdelke 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a, so TAC in omejitve prilova po podobmočjih in razdelkih ter njihova razporeditev med manjše raziskovalne enote v vsakem izmed njih navedeni v Prilogi V dela B. Ribolov v kateri koli manjši raziskovalni enoti preneha, ko prijavljeni ulov doseže določeni TAC, in navedena manjša raziskovalna enota ustavi ribolov do konca sezone.
3. Ribolov se odvija na čim večjem geografskem in globinskem obsegu, da bi dobili informacije, potrebne za določitev ribolovnega potenciala, in se izognili preveliki koncentraciji ulova in ribolovnega napora. Vendar pa je ribolov na podobmočjih FAO 88.1 in 88.2 ter v razdelkih 58.4.1, 58.4.2 in 58.4.3a prepovedan v globini do 550 m.
Člen 21
Ribolov krila v ribolovni sezoni 2013/2014
1. Le države članice, ki so članice Komisije CCAMLR, lahko v ribolovni sezoni 2013/2014 na območju Konvencije CCAMLR lovijo kril (Euphausia superba). Če namerava katera od teh držav članic loviti kril na območju Konvencije CCAMLR, o tem uradno obvesti Sekretariat CCAMLR v skladu s členom 5a Uredbe (ES) št. 601/2004 in Komisijo, vsekakor pa najpozneje do 1. junija 2013, o:
(a)
svojem namenu loviti kril (z uporabo obrazca iz dela C Priloge V);
(b)
obliki konfiguracij mrež (z uporabo obrazca iz dela D Priloge V).
2. Uradno obvestilo iz odstavka 1 tega člena vključuje tudi informacije iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004 za vsako plovilo, ki mu država članica dovoli ribolov krila.
3. Država članica, ki namerava na območju Konvencije CCAMLR loviti kril, o tem uradno obvesti CCAMLR samo v primeru plovil z dovoljenji, ki v času obveščanja plujejo pod njeno zastavo ali ki plujejo pod zastavo druge članice CCAMLR in se od njih v času ribolova pričakuje, da bodo plula pod zastavo navedene države članice.
4. Države članice lahko dovolijo sodelovanje pri ribolovu krila plovilom, ki niso plovila, prijavljena Sekretariatu CCAMLR v skladu z odstavki 1, 2 in 3 tega člena, če plovilo z dovoljenjem ne more sodelovati zaradi upravičenih operativnih razlogov ali višje sile. V takšnih primerih zadevna država članica nemudoma obvesti Sekretariat CCAMLR in Komisijo ter pri tem navede:
(a)
vse podatke o predvidenih nadomestnih plovilih, vključno z informacijami iz člena 3 Uredbe (ES) št. 601/2004;
(b)
podroben opis razlogov, ki utemeljujejo nadomestitev, in katera koli ustrezna dokazila ali sklicevanja.
5. Države članice plovilom, navedenim na katerem koli seznamu plovil CCAMLR, ki so vpletena v nezakonite, neprijavljene ali neregulirane ribolovne dejavnosti (plovila IUU), ne dovolijo sodelovati pri ribolovu krila.
Oddelek 3
Območje Konvencije IOTC
Člen 22
Omejitev ribolovne zmogljivosti plovil, ki lovijo na območju Konvencije IOTC
1. Največje število plovil EU, ki lovijo tropskega tuna na območju Konvencije IOTC, in ustrezna zmogljivost v bruto tonaži sta določena v točki 1 Priloge VI.
2. Največje število plovil EU, ki lovijo mečarico (Xiphias gladius) in belega tuna (Thunnus alalunga) na območju Konvencije IOTC, in ustrezna zmogljivost v bruto tonaži sta določena v točki 2 Priloge VI.
3. Države članice lahko plovila, določena za eno od dveh vrst ribolova iz odstavkov 1 in 2, prerazporedijo na drug ribolov, če lahko Komisiji dokažejo, da ta sprememba ne bo pomenila večjega ribolovnega napora za zadevne staleže rib.
4. Kadar je predlagan prenos zmogljivosti na floto držav članic, slednje zagotovijo, da so plovila, ki se bodo prenesla, na seznamu plovil IOTC ali na seznamu plovil drugih regionalnih organizacij za ribolov tuna. Poleg tega ne sme biti preneseno nobeno plovilo na seznamu plovil, ki so vpletena v nezakonite, neprijavljene ali neregulirane ribolovne dejavnosti (plovila IUU), katere koli RFMO.
5. Zaradi upoštevanja izvajanja razvojnih načrtov, predloženih IOTC, lahko države članice povečajo svoje ribolovne zmogljivosti prek zgornjih meja iz odstavkov 1 in 2 le v okviru omejitev, določenih v teh načrtih.
Člen 23
Morski psi
1. Obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje katerega koli dela ali celotnega trupa morskih lisic vseh vrst iz družine Alopiidae pri kateri koli vrsti ribolova je prepovedano.
2. Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavka 1 ne poškodujejo. Osebki se nemudoma izpustijo.
Oddelek 4
Območje Konvencije SPRFMO
Člen 24
Pelagični ribolov - omejitev zmogljivosti
Države članice, ki so v letih 2007, 2008 ali 2009 dejavno izvajale pelagične ribolovne dejavnosti na območju Konvencije SPRFMO, omejijo skupno raven bruto tonaže plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in leta 2013 lovijo pelagične staleže, na skupno raven 78 610 bruto tonaže na tem območju na način, ki zagotavlja trajnostno izkoriščanje pelagičnih ribolovnih virov v južnem Tihem oceanu.
Člen 25
Pelagični ribolov - celotni dovoljeni ulov
1. Le države članice, ki so dejavno izvajale dejavnosti pelagičnega ribolova na območju Konvencije SPRFMO v letih 2007, 2008 ali 2009, kakor je določeno v členu 24, lahko lovijo pelagične staleže na tem območju v skladu s TAC, določenim v Prilogi IJ.
2. Države članice Komisijo vsak mesec obvestijo o imenih in značilnostih plovil, ki plujejo pod njihovo zastavo in izvajajo ribolov iz tega člena, vključno z njihovo bruto tonažo.
3. Za spremljanje ribolova iz tega člena države članice Komisiji z namenom obveščanja Začasnega sekretariata SPRFMO pošljejo zapise sistemov za spremljanje plovil, mesečna poročila o ulovu in, kadar so na voljo, poročila o postankih v pristanišču najpozneje do petnajstega dne v naslednjem mesecu.
Člen 26
Pridneni ribolov
Države članice z zabeleženim ribolovnim naporom ali ulovom pri pridnenem ribolovu na območju Konvencije SPRFMO od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2006 omejijo svoj napor ali ulov:
(a)
na povprečno raven ulova ali napora v navedenem obdobju in
(b)
samo na tiste dele območja Konvencije SPRFMO, kjer je v kateri koli predhodni ribolovni sezoni potekal pridneni ribolov.
Oddelek 5
Območje Konvencije IATTC
Člen 27
Ribolov z zaporno plavarico
1. Ribolov rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares), veleokega tuna (Thunnus obesus) in črtastega tuna (Katsuwonus pelamis) s plovili z zaporno plavarico je prepovedan:
(a)
od 29. julija do 28. septembra 2013 ali od 18. novembra 2013 do 18. januarja 2014 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje:
-
tihooceanska obala Amerik,
-
zemljepisna dolžina 150° Z,
-
zemljepisna širina 40° S,
-
zemljepisna širina 40° J;
(b)
od 29. septembra do 29. oktobra 2013 na območju, ki ga opredeljujejo naslednje meje:
-
zemljepisna dolžina 96° Z,
-
zemljepisna dolžina 110° Z,
-
zemljepisna širina 4° S,
-
zemljepisna širina 3° J.
2. Zadevne države članice Komisijo pred 1. aprilom 2013 uradno obvestijo o izbranem obdobju prepovedi iz odstavka 1. Vsa plovila zadevnih držav članic, opremljena z zaporno plavarico, na območjih, opredeljenih v odstavku 1, v izbranem obdobju spoštujejo prepoved ribolova z zaporno plavarico.
3. Plovila z zaporno plavarico, ki lovijo tuna na območju Konvencije IATTC, obdržijo na krovu in nato iztovorijo ali pretovorijo celoten ulov rumenoplavutega, veleokega in črtastega tuna.
4. Odstavek 3 se ne uporablja v naslednjih primerih:
(a)
kadar ribe veljajo za neprimerne za prehrano ljudi iz razlogov, ki niso povezani z velikostjo, ali
(b)
med končnim delom ribolovnega potovanja, če plovilo nima dovolj prostora za shranitev vsega tuna, ujetega na tem delu potovanja.
5. Na območju Konvencije IATTC je prepovedano loviti, obdržati na krovu, pretovarjati, shranjevati, ponujati za prodajo, prodajati ali iztovarjati kateri koli del ali celotni trup oceanskega dolgoplavutega morskega psa (Carcharhinus longimanus).
6. Ob nenamernem ulovu se vrsta iz odstavka 5 ne poškoduje. Osebke upravljavci plovil nemudoma izpustijo in:
(a)
zabeležijo število izpustov z navedbo stanja (mrtev ali živ primerek);
(b)
informacije iz odstavka (a) sporočijo državi članici, katere državljani so. Države članice te informacije sporočijo Komisiji do 31. januarja 2013.
Oddelek 6
Območje Konvencije SEAFO
Člen 28
Prepoved ribolova globokomorskih morskih psov
Prepovedan je usmerjeni ribolov naslednjih globokomorskih morskih psov na območju Konvencije SEAFO:
-
raža (Rajidae),
-
trnež (Squalus acanthias),
-
bigelowov svetilec (Etmopterus bigelowi),
-
kratkorepi svetilec (Etmopterus brachyurus),
-
veliki svetilec (Etmopterus princeps),
-
gladki svetilec (Etmopterus pusillus),
-
fantomska morska mačka (Apristurus manis),
-
žametasti trnež (Scymnodon squamulosus),
-
globokomorski morski psi nadvrste Selachimorpha.
Oddelek 7
Območje Konvencije WCPFC
Člen 29
Omejitve ribolovnega napora za veleokega tuna, rumenoplavutega tuna, črtastega tuna in južnopacifiškega belega tuna
Države članice zagotovijo, da je skupni ribolovni napor za veleokega tuna (Thunnus obesus), rumenoplavutega tuna (Thunnus albacares), črtastega tuna (Katsuwonus pelamis) in južnopacifiškega belega tuna (Thunnus alalunga) na območju Konvencije WCPFC omejen na ribolovni napor, ki je določen v sporazumih o partnerstvu v ribiškem sektorju med Unijo in obalnimi državami v navedeni regiji.
Člen 30
Zaprto območje za ribolov FAD
1. Na delu območja Konvencije WCPFC, ki leži med 20° S in 20° J, se med polnočjo (00:00) 1. julija 2013 in polnočjo (24:00) 30. septembra 2013 prepovejo ribolovne dejavnosti plovil z zaporno plavarico, ki uporabljajo naprave za zbiranje rib (FAD). V tem času lahko plovila z zaporno plavarico na tem delu območja Konvencije WCPFC izvajajo ribolovne dejavnosti le, če je na krovu opazovalec, ki nadzoruje, da plovilo v nobenem trenutku:
(a)
ne uporablja FAD ali podobnih elektronskih naprav oziroma si z njimi pomaga;
(b)
v povezavi s FAD ne lovi jat.
2. Vsa plovila z zaporno plavarico, ki lovijo na delu območja Konvencije WCPFC iz odstavka 1, obdržijo na krovu in iztovorijo ali pretovorijo celoten ulov veleokega, rumenoplavutega in črtastega tuna.
3. Odstavek 2 se ne uporablja v naslednjih primerih:
(a)
med končnim delom ribolovnega potovanja, če plovilo nima dovolj prostora za shranitev vseh rib;
(b)
kadar ribe veljajo za neprimerne za prehrano ljudi iz razlogov, ki niso povezani z velikostjo, ali
(c)
v primeru resne okvare zamrzovalne opreme.
Člen 31
Omejitve števila plovil EU z dovoljenjem za ribolov mečarice
Največje število plovil EU, za katera je bil odobren ribolov mečarice (Xiphias gladius) na območjih južno od 20° J območja Konvencije WCPFC, je navedeno v Prilogi VII.
Oddelek 8
Beringovo morje
Člen 32
Prepoved ribolova na odprtem morju Beringovega morja
Ribolov aljaškega poloka (Theragra chalcogramma) na odprtem morju Beringovega morja je prepovedan.
NASLOV III
RIBOLOVNE MOŽNOSTI ZA PLOVILA TRETJIH DRŽAV V VODAH EU
Člen 33
Celotni dovoljeni ulovi
Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške, in ribiška plovila, ki so registrirana na Ferskih otokih, imajo dovoljenje za ribolov v vodah EU v okviru TAC iz Priloge I k tej uredbi ter ob upoštevanju pogojev iz te uredbe in poglavja III Uredbe (ES) št. 1006/2008.
Člen 34
Dovoljenja za ribolov
1. Največje število dovoljenj za ribolov za plovila tretjih držav, ki lovijo v vodah EU, je določeno v Prilogi VIII.
2. Ribe iz staležev, za katere so določeni TAC, se ne obdržijo na krovu ali iztovarjajo, razen ulovov plovil tretjih držav, ki imajo kvoto in ta kvota ni izčrpana.
Člen 35
Prepovedi
1. Za plovila tretjih držav je prepovedan ribolov, obdržanje na krovu, pretovarjanje ali iztovarjanje naslednjih vrst:
(a)
morskega psa orjaka (Cetorhinus maximus) in belega morskega volka (Carcharodon carcharias) v vodah EU;
(b)
sklata (Squatina squatina) v vodah EU;
(c)
kljunate raže (Dipturus batis) v vodah EU razdelka ICES IIa ter podobmočij ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX in X;
(d)
valovito progaste raže (Raja undulata) in bele raže (Raja alba) v vodah EU podobmočij ICES VI, VII, VIII, IX in X;
(e)
atlantskega morskega psa (Lamna nasus) v vodah EU;
(f)
goslašev (Rhinobatidae) v vodah EU podobmočij ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X in XII;
(g)
mante (Manta birostris) v vodah EU.
2. Ob nenamernem ulovu se vrste iz odstavka 1 ne poškodujejo. Osebki se nemudoma izpustijo.
NASLOV IV
KONČNE DOLOČBE
Člen 36
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2013.
Člen 8 se uporablja od 1. februarja 2013.
Določbe o ribolovnih možnostih iz členov 19, 20 in 21 ter iz Prilog IE in V za območje Konvencije CCAMLR se uporabljajo od datumov, ki so tam določeni.
Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 21. januarja 2013