NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 665/2014
ze dne 11. března 2014,
kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012, pokud jde o podmínky používání nepovinného údaje o jakosti „horský produkt“
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 31 odst. 3 a 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 1151/2012 zavedlo režim nepovinných údajů o jakosti s cílem usnadnit producentům zemědělských produktů s vlastnostmi nebo charakteristikami představujícími přidanou hodnotu, aby o takových vlastnostech a charakteristikách informovali v rámci vnitřního trhu. Stanovilo podmínky pro používání nepovinného údaje o jakosti „horský produkt“ a zmocnilo Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci, které stanoví odchylky od těchto podmínek používání v náležitě odůvodněných případech a s cílem zohlednit přírodní omezení ovlivňující zemědělskou produkci v horských oblastech. Uvedené nařízení rovněž zmocňuje Komisi přijímat akty v přenesené pravomoci, pokud jde o stanovení metod produkce a dalších kritérií týkajících se používání uvedeného výrazu.
(2)
Aby se předešlo uvádění spotřebitelů v omyl, bylo by třeba vysvětlit používání výrazu „horský produkt“ u produktů živočišného původu. U produktů produkovaných zvířaty, jako jsou mléko a vejce, by mělo v horských oblastech docházet k produkci. U produktů ze zvířat, jako je maso, by měla být v horských oblastech chována zvířata. Protože zemědělci často nakupují mladá zvířata, měla by tato zvířata v horských oblastech strávit nejméně poslední dvě třetiny svého života.
(3)
V mnoha částech Unie dochází z důvodu využívání sezónní dostupnosti pastvy k sezónnímu přesunu zvířat na jiné pastviny, včetně přesunu mezi pastvinami v horských a nehorských oblastech. Přesun zajišťuje zachování pastvin ve vyšší nadmořské výšce, které nejsou vhodné pro celoroční pastvu, a tradiční kulturní krajiny v horských oblastech. Přesun má rovněž přímé přínosy pro životní prostředí, například snižuje riziko eroze a lavin. S cílem podpořit pokračování sezónního přesunu zvířat by proto mělo být rovněž povoleno používat pojem „horský produkt“ na produkty ze zvířat, které se sezónně přesouvají a které stráví na pastvinách v horských oblastech alespoň čtvrtinu svého života.
(4)
Aby bylo zajištěno, že krmivo pro hospodářská zvířata pochází v zásadě z horských oblastí, mělo by být upřesněno, že krmivo pocházející z horských oblastí by mělo tvořit v podstatě alespoň polovinu roční stravy zvířat, vyjádřeno jako procentní podíl sušiny.
(5)
Vzhledem k tomu, že v horských oblastech představuje krmivo dostupné pro přežvýkavce více než polovinu jejich roční stravy, měl by být v tomto případě tento procentní podíl vyšší.
(6)
Kvůli přírodním překážkám a skutečnosti, že krmivo vyprodukované v horských oblastech je určeno převážně pro přežvýkavce, jsou v současnosti horské oblasti zdrojem jen malé části krmiva pro prasata. S cílem dosáhnout potřebné rovnováhy mezi oběma cíli, pokud jde o výraz „horský produkt“, jak je stanoví 45. bod odůvodnění nařízení (EU) č. 1151/2012, zajistit, že produkce prasat v horských oblastech může pokračovat, a přispět tak k zachování venkovské struktury, by měl podíl krmiv pro prasata, která musí pocházet z těchto oblastí, tvořit méně než polovinu roční stravy zvířat.
(7)
Omezení týkající se krmiv by se měla uplatňovat na zvířata, která se sezónně přesouvají, po dobu, kdy jsou v horských oblastech.
(8)
Vzhledem k tomu, že se sezónní přesun týká také včelích úlů, bylo by třeba upřesnit používání výrazu „horský produkt“ u včelařských produktů. Jelikož však cukr ke krmení včel obvykle nepochází z horských oblastí, neměla by se omezení týkající se krmiv vztahovat na včely.
(9)
Aby se předešlo uvádění spotřebitelů v omyl, měl by se výraz „horský produkt“ používat na produkty rostlinného původu, pouze pokud se dané rostliny pěstují v horských oblastech.
(10)
Mělo by být povoleno, aby zpracované produkty obsahovaly jako přísady suroviny, jako je cukr, sůl nebo bylinky, které nemohou být vyprodukovány v horských oblastech, za předpokladu, že netvoří více než 50 % celkové hmotnosti složek.
(11)
V horských oblastech v některých částech Unie není dostatek zařízení, která by vyráběla mléko a mléčné výrobky ze syrového mléka, porážela zvířata, bourala a vykosťovala jatečně upravená těla a lisovala olivový olej. Přírodní omezení ovlivňují v horských oblastech dostupnost vhodných zpracovatelských zařízení, a zpracování je proto ztížené a není ekonomicky životaschopné. Zpracování na jiném místě v blízkosti horské oblasti nemění povahu takto zpracovaných výrobků, pokud jde o jejich horský původ. Mělo by být proto u těchto produktů, pokud jsou zpracovány mimo horské oblasti, umožněno používat výraz „horský produkt“. Vzhledem k umístění zpracovatelských zařízení v některých členských státech a k potřebě splnit očekávání spotřebitelů by mělo zpracování probíhat ve vzdálenosti do 30 km od dané horské oblasti.
(12)
Aby navíc mohla stávající zařízení na výrobu mléka a mléčných výrobků pokračovat ve své činnosti, mělo by být povoleno používat výraz „horský produkt“ pouze těm zařízením, která fungují ke dni vstupu nařízení (EU) č. 1151/2012 v platnost. Vzhledem k tomu, že se dostupnost těchto zařízení v horských oblastech liší, měly by být členské státy oprávněny stanovit přísnější požadavek ohledně vzdálenosti nebo tuto možnost vůbec nepovolit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Produkty živočišného původu
1. Výraz „horský produkt“ lze používat u produktů vyprodukovaných zvířaty v horských oblastech podle definice v čl. 31 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012 a zpracovaných v těchto oblastech.
2. Výraz „horský produkt“ lze používat u produktů vyrobených ze zvířat, která jsou chována alespoň po dobu posledních dvou třetin svého života v těchto horských oblastech, pokud jsou tyto produkty v těchto oblastech zpracovány.
3. Odchylně od odstavce 2 lze výraz „horský produkt“ používat u produktů získaných ze zvířat, která se sezónně přesouvají a která byla chována v horských oblastech na sezónních pastvinách po dobu alespoň jedné čtvrtiny svého života.
Článek 2
Krmiva
1. Pro účely čl. 31 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 se má za to, že krmivo pro hospodářská zvířata pochází v zásadě z horských oblastí, jestliže podíl roční stravy zvířat, která nemůže být vyprodukována v horských oblastech, vyjádřený jako procentuální podíl sušiny, nepřekročí 50 % (v případě přežvýkavců 40 %).
2. Pokud jde o prasata, odchylně od odstavce 1 nepřekročí podíl krmiva, které nemůže být vyprodukováno v horských oblastech, vyjádřený jako procentní podíl sušiny, 75 % roční stravy zvířat.
3. Odstavec 1 se nepoužije na krmiva pro zvířata, která se sezónně přesouvají podle čl. 1 odst. 3, jestliže jsou chována mimo horské oblasti.
Článek 3
Včelařské produkty
1. Výraz „horský produkt“ lze používat u včelařských produktů, pokud včely sbíraly nektar a pyl pouze v horských oblastech.
2. Odchylně od čl. 31 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 nemusí cukr ke krmení včel pocházet z horských oblastí.
Článek 4
Produkty rostlinného původu
Odchylně od čl. 31 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 lze výraz „horský produkt“ používat u produktů rostlinného původu, pouze pokud se rostlina pěstuje v horských oblastech podle definice v čl. 31 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012.
Článek 5
Složky
Pokud jsou použity v produktech uvedených v článcích 1 a 4, nemusí tyto složky pocházet z horských oblastí za předpokladu, že netvoří více než 50 % celkové hmotnosti složek:
a)
produkty neuvedené v příloze I Smlouvy a
b)
bylinky, koření a cukr.
Článek 6
Zpracování mimo horské oblasti
1. Odchylně od čl. 31 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1151/2012 a čl. 1 odst. 1 a 2 tohoto nařízení může být následující zpracování prováděno mimo horské oblasti za předpokladu, že vzdálenost od dané horské oblasti nepřesahuje 30 km:
a)
zpracování za účelem výroby mléka a mléčných výrobků ve zpracovatelských zařízeních, která jsou v provozu ke dni 3. ledna 2013;
b)
porážka zvířat, bourání a vykosťování jatečně upravených těl;
c)
lisování olivového oleje.
2. Co se týče produktů zpracovaných na jejich území, mohou členské státy stanovit, že se výjimka podle odst. 1 písm. a) nepoužije nebo že zpracovatelské zařízení musí být umístěno v určité vzdálenosti menší než 30 km od dané horské oblasti, kterou stanoví.
Článek 7
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. března 2014.
DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 665/2014
z dne 11. marca 2014
o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pogoji uporabe neobvezne navedbe kakovosti „gorski proizvod“
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 31(3) in (4) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (EU) št. 1151/2012 določa shemo za neobvezne navedbe kakovosti, da bi proizvajalci na notranjem trgu lažje sporočali značilnosti in lastnosti dodane vrednosti kmetijskih proizvodov. Določa pogoje uporabe neobvezne navedbe kakovosti „gorski proizvod“ in pooblašča Komisijo za sprejemanje delegiranih aktov za določitev odstopanj od navedenih pogojev uporabe v ustrezno utemeljenih primerih in zaradi upoštevanja naravnih omejitev, ki vplivajo na kmetijsko proizvodnjo na gorskih območjih. Navedena uredba Komisijo pooblašča tudi za sprejemanje delegiranih aktov v zvezi z določitvijo metod proizvodnje in drugih meril, pomembnih za uporabo te navedbe.
(2)
Da bi se izognili zavajanju potrošnikov, bi bilo treba pojasniti uporabo navedbe „gorski proizvod“ za proizvode živalskega izvora. Za proizvode, pridobljene iz živali, kot so mleko in jajca, bi proizvodnja morala potekati na gorskih območjih. Za proizvode, narejene iz živali, kot je meso, bi morale biti živali rejene na gorskih območjih. Ker kmetje pogosto kupujejo mlade živali, bi morale te preživeti vsaj zadnji dve tretjini svojega življenja na gorskih območjih.
(3)
Na številnih območjih v Uniji se uporablja sezonska selitev živali, vključno s selitvijo med pašniki na gorskih in negorskih območjih, da se izkoristi sezonska možnost paše. To zagotavlja ohranjanje pašnikov na višjih območjih, ki niso primerni za celoletno pašo, in tradicionalne kulturne krajine na gorskih območjih. Sezonska selitev živali ima tudi neposredne okoljske koristi, kot je na primer zmanjšano tveganje erozije in plazov. Da bi spodbujali stalno prakso sezonske selitve živali, bi bilo treba dovoliti uporabo navedbe „gorski proizvod“ tudi za proizvode iz zadevnih živali, ki preživijo vsaj četrtino življenja na pašnikih na gorskih območjih.
(4)
Da bi zagotovili, da krma za rejne živali izvira pretežno z gorskih območij, bi bilo treba pojasniti, da bi načeloma morala vsaj polovico njihove letne prehrane, izraženo kot odstotek suhe snovi, sestavljati krma z gorskih območij.
(5)
Ker razpoložljiva krma za prežvekovalce na gorskih območjih predstavlja več kot polovico njihove letne prehrane, bi moral biti v tem primeru ta odstotek višji.
(6)
Zaradi naravnih omejitev in dejstva, da je krma z gorskih območij namenjena predvsem prežvekovalcem, trenutno le majhen delež krme za prašiče izvira z gorskih območij. Da bi dosegli potrebno ravnovesje med obema ciljema navedbe „gorski proizvod“, navedenima v uvodni izjavi 45 Uredbe (EU) št. 1151/2012, zagotovili, da se prašičereja na gorskih območjih lahko nadaljuje in tako ohranili podeželsko strukturo, bi moral delež krme za prašiče, ki mora izvirati s takih območij, predstavljati manj kot polovico njihove letne prehrane.
(7)
Omejitve krme bi se morale uporabljati, kadar so živali, ki se sezonsko selijo, na gorskih območjih.
(8)
Ker se sezonska selitev uporablja tudi za čebelje panje, bi bilo treba pojasniti uporabo navedbe „gorski proizvod“ za čebelarske proizvode. Vendar se omejitve krme ne bi smele uporabljati za čebele, saj sladkor, s katerim se krmijo čebele, običajno ne izvira z gorskih območij.
(9)
Da bi se izognili zavajanju potrošnikov, bi bilo treba navedbo „gorski proizvod“ uporabljati za proizvode rastlinskega izvora le, če se rastline pridelujejo na gorskih območjih.
(10)
Dovoliti bi morali, da predelani proizvodi kot sestavine vsebujejo surovine, kot so sladkor, sol ali zelišča, ki jih ni mogoče pridobivati na gorskih območjih, pod pogojem, da ne predstavljajo več kot 50 % skupne teže sestavin.
(11)
Na gorskih območjih v nekaterih delih Unije ni dovolj obratov za proizvodnjo mleka in mlečnih proizvodov iz surovega mleka, za zakol živali, razsek in izkoščevanje trupov ter stiskanje oljčnega olja. Naravne omejitve vplivajo na razpoložljivost ustreznih predelovalnih obratov na gorskih območjih, zaradi česar je predelava težavna in nedonosna. Predelava na drugi lokaciji v bližini gorskih območij ne spreminja narave proizvodov iz take predelave, kar zadeva njihov gorski izvor. Zato bi morali za takšne proizvode, kadar se predelajo zunaj gorskih območij, dovoliti uporabo navedbe „gorski proizvod“. Glede na lokacijo predelovalnih obratov v nekaterih državah članicah in potrebo po izpolnjevanju pričakovanj potrošnikov bi morali postopki predelave potekati največ 30 km stran od zadevnega gorskega območja.
(12)
Da bi omogočili, da obstoječi obrati za proizvodnjo mleka in mlečnih proizvodov nadaljujejo svojo dejavnost, bi morali uporabo navedbe „gorski proizvod“ dovoliti samo tistim, ki so obstajali na dan začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 1151/2012. Ker je razpoložljivost takih obratov na gorskih območjih različna, bi bilo treba države članice pooblastiti, da lahko uvedejo strožjo zahtevo glede oddaljenosti ali to možnost v celoti odpravijo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Proizvodi živalskega izvora
1. Navedba „gorski proizvod“ se lahko uporablja za proizvode, pridobljene iz živali na gorskih območjih, kot so opredeljena v členu 31(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, in predelane na takih območjih.
2. Navedba „gorski proizvod“ se lahko uporablja za proizvode, narejene iz živali, ki so se vsaj zadnji dve tretjini svojega življenja redile na teh gorskih območjih, če so proizvodi predelani na takih območjih.
3. Z odstopanjem od odstavka 2 se navedba „gorski proizvod“ lahko uporablja za proizvode, narejene iz živali, ki se sezonsko selijo in ki so vsaj četrtino svojega življenja preživele med sezonsko pašo na pašnikih na gorskih območjih.
Člen 2
Krma
1. Za namene člena 31(1)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 se za krmo za rejne živali šteje, da izvira pretežno z gorskih območij, če delež letne živalske prehrane, ki ga ni mogoče proizvesti na gorskih območjih, izražen kot odstotek suhe snovi, ne presega 50 % oz. 40 % v primeru prežvekovalcev.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 delež krme za prašiče, ki je ni mogoče proizvesti na gorskih območjih, izražen kot odstotek suhe snovi, ne presega 75 % letne živalske prehrane.
3. Odstavek 1 se ne uporablja za krmo za živali, ki se sezonsko selijo, iz člena 1(3), kadar se redijo zunaj gorskih območij.
Člen 3
Čebelarski proizvodi
1. Navedba „gorski proizvod“ se lahko uporablja za čebelarske proizvode, če so čebele nabirale nektar in cvetni prah samo na gorskih območjih.
2. Z odstopanjem od člena 31(1)(a) Uredbe (U) št. 1151/2012 se za sladkor, s katerim se krmijo čebele, ne zahteva, da izvira z gorskih območij.
Člen 4
Proizvodi rastlinskega izvora
Z odstopanjem od člena 31(1)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 se navedba „gorski proizvod“ lahko uporablja za proizvode rastlinskega izvora samo, če se rastlina goji na gorskih območjih, kot so opredeljena v členu 31(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012.
Člen 5
Sestavine
Kadar se naslednje sestavine uporabljajo v proizvodih iz členov 1 in 4, lahko izvirajo z negorskih območij, pod pogojem, da ne predstavljajo več kot 50 % skupne teže sestavin:
(a)
proizvodi, ki niso navedeni v Prilogi I k Pogodbi, in
(b)
zelišča, začimbe in sladkor.
Člen 6
Postopki predelave zunaj gorskih območij
1. Z odstopanjem od člena 31(1)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 in člena 1(1) in (2) te uredbe naslednji postopki predelave lahko potekajo zunaj gorskih območij, če oddaljenost od zadevnega gorskega območja ni večja od 30 kilometrov:
(a)
postopki predelave za proizvodnjo mleka in mlečnih proizvodov v predelovalnih obratih, ki so obstajali 3. januarja 2013;
(b)
zakol živali ter razsek in izkoščevanje trupov;
(c)
stiskanje oljčnega olja.
2. Države članice lahko, kar zadeva proizvode, predelane na njihovem ozemlju, določijo, da se odstopanje od odstavka 1 točke (a) ne bo uporabljalo, ali pa določijo največjo dovoljeno razdaljo med predelovalnim obratom in zadevnim gorskim območjem, ki je manjša od 30 km.
Člen 7
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je zavezujoča v celoti in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 11. marca 2014