NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1309/2013
ze dne 17. prosince 2013
o Evropském fondu pro přizpůsobení se globalizaci (2014-2020) a o zrušení nařízení (ES) č. 1927/2006
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 175 třetí odstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 26. března 2010 Evropská rada souhlasila s návrhem Komise zahájit novou strategii pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, (dále jen „Strategie Evropa 2020“). Jednou ze tří priorit strategie Evropa 2020 je růst podporující začlenění, kterého lze dosáhnout posílením úlohy občanů pomocí vysoké úrovně zaměstnanosti, prostřednictvím investic do získávání dovedností, boje proti chudobě a modernizace trhů práce, odborné přípravy a systémů sociální ochrany, díky nimž budou moci lidé předvídat a zvládat změny a vybudovat soudržnější společnost podporující začlenění. Překonání nepříznivých dopadů globalizace si rovněž žádá vytváření pracovních míst v celé Unii a důslednou politiku podpory růstu.
(2)
Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 (3) na dobu trvání víceletého finančního rámce od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013. EFG umožňuje Unii prokazovat solidaritu s pracovníky, kteří byli propuštěni v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací a v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize, a může rovněž podpořit příjemce pomoci v případě malých trhů práce nebo za mimořádných okolností, zejména pokud jde o kolektivní žádosti týkající se malých a středních podniků, a to i tehdy, pokud počet propuštěných pracovníků nedosahuje obvyklé prahové hodnoty pro uvolnění prostředků z EFG.
(3)
Ve svém sdělení ze dne 29. června 2011 nazvaném „Rozpočet - Evropa 2020“ Komise uznává úlohu EFG jako pružného fondu, který poskytuje pomoc propuštěným pracovníkům a pomáhá jim co nejrychleji najít nové zaměstnání. Unie by měla nadále poskytovat po dobu trvání víceletého finančního rámce od 1. ledna 2014 do 31. Prosince 2020 zvláštní jednorázovou podporu k usnadnění opětovného profesního začlenění pracovníků propuštěných v oblastech, odvětvích, na územích nebo na trzích práce, které utrpěly otřes v důsledku vážného narušení hospodářství. Vzhledem ke svému účelu, jímž je poskytnout podporu v naléhavých a neočekávaných situacích, by měl EFG zůstat mimo víceletý finanční rámec.
(4)
Oblast působnosti nařízení (ES) č. 1927/2006 byla rozšířena v roce 2009 nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 (4) v rámci Plánu evropské hospodářské obnovy tak, aby se vztahovala i na pracovníky, kteří byli propuštěni v přímém důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize. Aby mohl být EFG použit v rámci stávajících či budoucích krizových situacích, mělo by do oblasti jeho působnosti být zahrnuto propouštění v důsledku zásadních hospodářských problémů, které je způsobeno pokračující celosvětovou finanční a hospodářskou krizí, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, nebo novou celosvětovou finanční a hospodářskou krizí.
(5)
Evropské středisko pro monitorování změn působící v rámci Evropské nadace pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound) v Dublinu napomáhá Komisi a členským státům s kvalitativními a kvantitativními analýzami s cílem pomoci při vyhodnocování trendů globalizace a využívání EFG.
(6)
Aby byl zachován evropský rozměr EFG, měla by být žádost o pomoc uplatněna, pokud počet propuštěných pracovníků dosáhne minimální prahové hodnoty. Na malých pracovních trzích, jako jsou trhy malých členských států nebo odlehlých regionů, nebo za výjimečných okolností, však mohou být žádosti podávány i při nižším počtu propuštěných pracovníků.
(7)
Propuštění pracovníci a osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, by měli mít rovný přístup k EFG nezávisle na typu jejich pracovní smlouvy nebo pracovního poměru. Pracovníci, kteří byli propuštěni, jakož i osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, by proto měli být považováni za příjemce pomoci z EFG pro účely tohoto nařízení.
(8)
EFG by měl dočasně poskytovat pomoc mladým lidem, kteří nejsou zaměstnáni, ani se neúčastní vzdělávání nebo profesní přípravy (tzv. „NEET“) a kteří pobývají v regionech spadajících pod Iniciativu na podporu zaměstnanosti mladých lidí, neboť uvedené regiony jsou neúměrně zasaženy rozsáhlým propouštěním.
(9)
Finanční příspěvky z EFG by měly být zejména zaměřeny na aktivní opatření na trhu práce, jejichž cílem je rychlé opětovné začleňování příjemců pomoci do udržitelného zaměstnání, a to jak v rámci původního odvětví jejich činnosti, tak mimo ně. Zahrnutí finančních příspěvků do koordinovaného balíčku individualizovaných služeb by proto mělo být omezeno. Společnosti by mohly být vybízeny k tomu, aby spolufinancovaly opatření podporovaná z EFG.
(10)
Při vypracování koordinovaného balíčku aktivních opatření politiky trhu práce by měly členské státy podporovat opatření, která významně přispějí k zaměstnatelnosti příjemců pomoci. Členské státy by měly usilovat o opětovné zapojení co největšího počtu příjemců pomoci účastnících se těchto opatření do udržitelného zaměstnání, a to co nejdříve v rámci šestiměsíčního období předcházejícího dni, ke kterému má být předložena závěrečná zpráva.
(11)
Členské státy by měly při navrhování koordinovaného balíčku aktivních opatření politiky trhu práce věnovat zvláštní pozornost znevýhodněným příjemcům pomoci, včetně mladých a starších nezaměstnaných osob a osob ohrožených chudobou, a to vzhledem k tomu, že se tyto skupiny při návratu na trh práce potýkají v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize a globalizace se specifickými problémy.
(12)
Při provádění EFG by měly být dodržovány a prosazovány zásady rovnosti žen a mužů a nediskriminace, které patří k hlavním hodnotám Unie a jsou zakotveny ve strategii Evropa 2020.
(13)
Pro účinnou a rychlou podporu příjemců pomoci by měly členské státy učinit vše pro to, aby podaly úplné žádosti o finanční příspěvek z EFG. Poskytování dalších informací by mělo být časově omezené.
(14)
V zájmu příjemců pomoci a orgánů odpovědných za provádění opatření by měl žádající členský stát všechny subjekty zapojené do procesu podávání žádostí průběžně informovat o postupu žádosti.
(15)
V souladu se zásadou řádného finančního řízení by finanční příspěvky z EFG neměly nahrazovat podpůrná opatření, která mají k dispozici příjemci pomoci v rámci fondů Unie nebo jiných politik či programů Unie, ale měly by je pokud možno doplňovat.
(16)
Měla by být zahrnuta zvláštní ustanovení pro informační a komunikační činnosti týkající se případů podpory z EFG a jejích výsledků.
(17)
Jako výraz solidarity Unie s propuštěnými pracovníky a osobami samostatně výdělečně činnými, které přestaly vykonávat svou činnost, by se míra spolufinancování měla stanovit ve výši 60 % nákladů balíčku a jeho provádění.
(18)
Pro snazší provádění tohoto nařízení by měly být výdaje způsobilé buď ode dne, kdy členský stát začne poskytovat individualizované služby, nebo ode dne, kdy členský stát nese administrativní výdaje pro provádění EFG.
(19)
K pokrytí potřeb vznikajících zejména v prvních měsících každého roku, kdy jsou možnosti převodů z jiných rozpočtových položek obzvlášť obtížné, by měla být při ročním rozpočtovém procesu dána v rozpočtové položce pro EFG k dispozici odpovídající částka prostředků na platby.
(20)
Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 2. prosince 2013 o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení (5) (dále jen „interinstitucionální dohoda“) určuje rozpočtový rámec EFG.
(21)
V zájmu příjemců pomoci by měla být pomoc poskytnuta co nejrychleji a nejúčinněji. Členské státy a orgány Unie, které se účastní rozhodování o EFG, by měly vyvinout co největší úsilí ke snížení doby zpracování a zjednodušení postupů s cílem zajistit hladké a rychlé přijetí rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG.
(22)
V případě, že podnik ukončil činnost, je možné pracovníkům, kteří byli z tohoto podniku propuštěni, pomoci v tom, aby mohli převzít část jeho činnosti nebo činnost veškerou, a členský stát, v němž se podnik nachází, může k uskutečnění tohoto kroku poskytnout finanční zálohu, která je za tímto účelem nezbytně nutná.
(23)
Aby mohl Evropský parlament provádět politickou kontrolu a Komise mohla nepřetržitě sledovat výsledky dosažené prostřednictvím pomoci z EFG, měly by členské státy předložit závěrečnou zprávu o provádění EFG.
(24)
Členské státy by měly zůstat odpovědné za provádění finančního příspěvku a za řízení a kontrolu akcí, na něž jsou poskytnuty finanční prostředky Unie, v souladu s příslušnými ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (6) (dále jen „finanční nařízení“). Členské státy by měly odůvodnit způsob použití finančního příspěvku získaného z EFG. Vzhledem ke krátkému období pro provádění činností EFG by se do povinností předkládat zprávy měla promítnout konkrétní povaha použití prostředků EFG. Je proto nezbytné odchýlit se v případě povinností předkládat zprávy od finančního nařízení.
(25)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jich, z důvodu jejich rozsahu a účinků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Cíle
Tímto nařízením se zřizuje Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (dále jen „EFG“) na období víceletého finančního rámce od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Cílem EFG je přispět k inteligentnímu a udržitelnému hospodářskému růstu podporujícímu začlenění a podporovat udržitelnou zaměstnanost v Unii tím, že jí umožní projevit solidaritu s pracovníky, kteří byli propuštěni, a s osobami samostatně výdělečně činnými, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací nebo v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize a zajistit podporu těmto pracovníkům a osobám.
Cílem akcí, jež využívají finanční příspěvky z EFG, je zajistit, aby co největší počet příjemců pomoci, kteří se účastní těchto akcí, nalezl udržitelné zaměstnání co nejdříve v rámci šestiměsíčního období předcházejícího dni, ke kterému má být předložena závěrečná zpráva uvedená v čl. 18 odst. 1.
Článek 2
Oblast působnosti
Toto nařízení se vztahuje na žádosti členských států o finanční příspěvky poskytované z EFG na akce pro:
a)
pracovníky, kteří byli propuštěni, a osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku významných změn ve struktuře světového obchodu způsobených globalizací, jež se projevily zejména značným nárůstem dovozu do Unie, závažnou proměnou obchodu Unie se zbožím nebo službami, rychlým poklesem podílu Unie na trhu v daném odvětví nebo přemístěním činností do třetích zemí za podmínky, že má toto propouštění pracovníků značný negativní dopad na místní, regionální nebo národní hospodářství;
b)
pracovníky, kteří byli propuštěni, a osoby samostatně výdělečně činné, které přestaly vykonávat svou činnost, v důsledku pokračující celosvětové finanční a hospodářské krize, na kterou bylo zaměřeno nařízení (ES) č. 546/2009, nebo v důsledku nové celosvětové finanční a hospodářské krize.
Článek 3
Definice
Pro účely tohoto nařízení se „příjemcem pomoci“ rozumí:
a)
pracovník, jehož pracovní poměr je předčasně ukončen pro nadbytečnost nebo skončí v referenčním období uvedeném v článku 4 a není obnoven;
b)
osoba samostatně výdělečně činná, která zaměstnávala nejvíce 10 pracovníků, kteří byli propuštěni ve smyslu tohoto nařízení, a která přestala vykonávat svou činnost za podmínky, že tato činnost byla prokazatelně závislá na podniku ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a), nebo že tato osoba samostatně výdělečně činná vykonávala svou činnost v dotčeném hospodářském odvětví ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. b).
Článek 4
Kritéria pro pomoc
1. Finanční příspěvek z EFG se poskytne v případě, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 2, jež zapříčiní, že:
a)
během referenčního období v délce čtyř měsíců dosáhne počet propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, nejméně 500 v jednom podniku v členském státě, včetně pracovníků propuštěných u dodavatelů uvedeného podniku nebo u výrobců, kteří jsou jeho odběrateli, a osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, u těchto dodavatelů nebo výrobců;
b)
během referenčního období v délce devíti měsíců dosáhne počet propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, nejméně 500, zejména v malých a středních podnicích, působících ve stejném hospodářském odvětví definovaném na úrovni NACE Revize 2 a nacházejících se v jednom regionu nebo ve dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2, nebo ve více než dvou sousedících regionech vymezených na úrovni NUTS 2 za podmínky, že ve dvou z těchto regionů dosáhl dohromady počet propuštěných pracovníků nebo osob samostatně výdělečně činných, které přestaly vykonávat svou činnost, více než 500.
2. V případě malých pracovních trhů nebo za mimořádných okolností, zejména pokud jde o kolektivní žádosti týkající se malých a středních podniků, řádně odůvodněných žádajícím členským státem, je možné žádost o finanční příspěvek podle tohoto článku přijmout i přesto, že kritéria uvedená v odst. 1 písm. a) nebo b) nejsou zcela splněna, pokud má propouštění značný dopad na zaměstnanost a na místní, regionální nebo národní hospodářství. Žádající členský stát uvede, která z kritérii pro pomoc stanovených v odst. 1 písm. a) a b) nejsou zcela splněna. Celkový objem příspěvků přidělených za mimořádných okolností nesmí přesáhnout 15 % roční maximální částky rozpočtu EFG.
Článek 5
Stanovení počtu propuštěných pracovníků a případů ukončení činnosti
1. Žádající členský stát uvede způsob používaný pro výpočet počtu pracovníků a samostatně výdělečných osob pro účely článku 4.
2. Žádající členský stát vypočítá počet uvedený v odstavci 1 na základě jednoho z těchto dnů:
a)
dne, kdy zaměstnavatel v souladu s čl. 3 odst. 1 směrnice Rady 98/59/ES (7) písemně oznámí příslušnému orgánu veřejné moci plánované hromadné propouštění; v tomto případě žádající členský stát poskytne Komisi dodatečné informace o skutečném počtu propuštěných pracovníků v souladu s čl. 4 odst. 1 tohoto nařízení, a to předtím, než Komise dokončí posouzení;
b)
dne jednotlivé výpovědi z pracovního poměru, kterou zaměstnavatel propouští pracovníka nebo ukončuje jeho pracovní poměr;
c)
dne skutečného skončení pracovního poměru nebo uplynutí sjednané doby jeho trvání;
d)
dne ukončení přidělení podniku, který jeho práci využíval, nebo
e)
v případě osoby samostatně výdělečně činné na základě dne, kdy tato osoba přestala podle vnitrostátních právních nebo správních předpisů vykonávat svou činnost.
Článek 6
Způsobilí příjemci pomoci
1. Žádající členský stát může poskytnout individualizované služby spolufinancované z EFG způsobilým příjemcům pomoci, mezi něž mohou patřit:
a)
propuštění pracovníci a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost, vypočítaní v souladu s článkem 5 a za referenční období stanovené v článku 4,
b)
pracovníci, kteří byli propuštěni, a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost, vypočítaní v souladu s článkem 5 a to před začátkem nebo po uplynutí referenčního období stanoveného v čl. 4 odst. 1 písm. a),
c)
pracovníci, kteří byli propuštěni, a samostatně výdělečné osoby, které přestaly vykonávat svou činnost v případech, kdy se žádost podle čl. 4 odst. 2 odchyluje od kritérií stanovených v čl. 4 odst. 1 písm. a).
Pracovníci a osoby samostatně výdělečně činné uvedení v prvním pododstavci písm. b) a c) se považují za způsobilé, pokud byli propuštěni nebo přestaly vykonávat svou činnost po všeobecném oznámení plánovaného propouštění a za podmínky, že lze prokázat jednoznačnou příčinnou souvislost s událostí, jež vedla k propouštění během referenčního období.
2. Odchylně od článku 2 může žádající členský stát do 31. prosince 2017 poskytovat individualizované služby spolufinancované z EFG takovému počtu mladých lidí, kteří nejsou zaměstnáni, ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (tzv. „NEET“) a kteří v den podání žádosti nedosáhli věku 25 let - nebo rozhodnou-li tak členské státy, věku 30 let -, který nepřekročí počet cílových příjemců pomoci, a to prioritně pro ty osoby, které byly propuštěny nebo přestaly vykonávat svou činnost, za podmínky, že k propouštění ve smyslu článku 3 došlo alespoň zčásti v regionech na úrovni NUTS 2, které jsou způsobilé na základě Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí. Podporu lze poskytovat těmto mladým lidem, kteří nedosáhli věku 25 let - nebo rozhodnou-li tak členské státy, věku 30 let - v těch regionech na úrovni NUTS 2, jež jsou způsobilé na základě Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí.
Článek 7
Způsobilé akce
1. Finanční příspěvek z EFG může být poskytnut na aktivní opatření na trhu práce, která jsou součástí koordinovaného balíčku individualizovaných služeb, jež mají usnadnit opětovné profesní začlenění cílových příjemců pomoci, zejména pak znevýhodněných, starších a mladých nezaměstnaných osob, do zaměstnání nebo zahájení samostatné výdělečné činnosti. Součástí koordinovaného balíčku individualizovaných služeb může být zejména:
a)
individuálním potřebám přizpůsobená odborná příprava a rekvalifikace, včetně dovedností v oblasti informačních a komunikačních technologií a osvědčování získaných zkušeností, pomoc při hledání zaměstnání, poradenství pro volbu povolání, poradenské služby, mentorství, pomoc při outplacementu, podpora podnikání, podpora samostatné výdělečné činnosti, zakládání podniků a převzetí podniků zaměstnanci a spolupráce;
b)
zvláštní časově omezená opatření, jako jsou příspěvky při hledání zaměstnání, pobídky zaměstnavatelů k přijímání pracovníků, příspěvky na mobilitu, denní příspěvky nebo příspěvky na odbornou přípravu (včetně náhrad pro pečovatele);
c)
opatření zaměřená na povzbuzení zejména znevýhodněných, starších a mladých nezaměstnaných osob, aby zůstaly na trhu práce, nebo se na něj vrátily.
Náklady na opatření podle písmene b) nesmí překročit 35 % celkových nákladů na koordinovaný balíček individualizovaných služeb uvedených v tomto odstavci.
Náklady na investice na samostatnou výdělečnou činnost, zakládání podniků a převzetí podniků zaměstnanci nesmí překročit 15 000 EUR.
Koordinovaný balíček individualizovaných služeb by měl předjímat budoucí perspektivy trhu práce a požadované dovednosti. Koordinovaný balíček by měl být v souladu s přechodem k udržitelnému hospodářství účinně využívajícímu zdroje.
2. Pro finanční příspěvek z EFG nejsou způsobilá tato opatření:
a)
zvláštní časově omezená opatření uvedená v odst. 1 písm. b), která nejsou podmíněna aktivní účastí cílových příjemců pomoci na hledání zaměstnání nebo odborné přípravě;
b)
akce, které mají být na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv prováděny podniky.
Akce podporované z EFG nenahrazují pasivní opatření sociální ochrany.
3. Koordinovaný balíček opatření individualizovaných služeb je vypracován na základě konzultace s cílovými příjemci pomoci či jejich zástupci nebo se sociálními partnery.
4. Z podnětu žádajícího členského státu lze poskytnout finanční příspěvek z EFG na přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti.
Článek 8
Žádosti
1. Žádající členský stát podá Komisi žádost do 12 týdnů ode dne, kdy byla splněna kritéria stanovená v čl. 4 odst. 1 nebo 2.
2. Komise do dvou týdnů ode dne podání žádosti, případně ode dne, kdy Komise obdrží překlad žádosti, podle toho, co nastane později, potvrdí příjem žádosti a informuje členský stát o jakýchkoliv dalších informacích, které potřebuje, aby danou žádost mohla posoudit.
3. Pokud Komise takové další informace požaduje, členský stát odpoví do šesti týdnů ode dne, kdy je o ně požádán. Na řádně odůvodněnou žádost dotčeného členského státu Komise tuto lhůtu prodlouží o dva týdny.
4. Na základě informací poskytnutých členským státem Komise dokončí posouzení toho, zda žádost vyhovuje podmínkám pro poskytnutí finančního příspěvku, a to do 12 týdnů od obdržení úplné žádosti, nebo případně překladu této žádosti. Pokud by Komise výjimečně nemohla tuto lhůtu dodržet, poskytne písemné vysvětlení s uvedením důvodů pro zpoždění.
5. Úplná žádost musí obsahovat tyto informace:
a)
odůvodněnou analýzu vztahu mezi propouštěním nebo ukončením činnosti a velkými změnami ve struktuře světového obchodu nebo zásadními problémy místního, regionálního a národního hospodářství způsobenými globalizací nebo pokračováním celosvětové finanční a hospodářské krize nebo novou celosvětovou finanční a hospodářskou krizí. Tato analýza musí vycházet ze statistických a dalších informací na úrovni nejvhodnější k prokázání splnění kritérií pro pomoc stanovených v článku 4;
b)
v případě, že propouštějící podnik pokračoval i po propuštění pracovníků ve své činnosti, potvrzení o tom, že dodržel své právní povinnosti upravující propouštění a že své pracovníky příslušným způsobem zabezpečil;
c)
posouzení počtu propuštěných pracovníků v souladu s článkem 5 a vysvětlení událostí, jež k těmto případům propouštění vedly;
d)
identifikaci případných propouštějících podniků, dodavatelů nebo výrobců, kteří jsou odběrateli daných podniků, odvětví a kategorií cílových příjemců pomoci rozlišených podle pohlaví a věkových skupin;
e)
očekávaný dopad propouštění na místní, regionální a národní hospodářství a zaměstnanost;
f)
popis koordinovaného balíčku individualizovaných služeb a s nimi spojených výdajů, včetně zejména jakýchkoli opatření na podporu iniciativ v oblasti zaměstnanosti osob se zdravotním postižením, starších nebo mladých příjemců pomoci;
g)
vysvětlení toho, jak balíček opatření doplňuje akce financované jinými vnitrostátními fondy nebo fondy Unie, jakož i informace o akcích, které jsou povinné pro dotyčné podniky na základě vnitrostátních právních předpisů nebo kolektivních smluv;
h)
odhadovaný rozpočet pro každou ze součástí koordinovaného balíčku individualizovaných služeb na podporu cílových příjemců pomoci a pro jakékoli přípravné, řídící, informační, propagační, kontrolní a vykazovací činnosti;
i)
dny, ke kterým bylo nebo má být zahájeno poskytování individualizovaných služeb cílovým příjemcům pomoci a činnosti vztahující se k provádění EFG, jak je stanoveno v čl. 7 odst. 1 a 4;
j)
postupy pro případnou konzultaci s cílovými příjemci pomoci nebo jejich zástupci, se sociálními partnery, s místními a regionálními orgány nebo jinými relevantními organizacemi;
k)
prohlášení o souladu požadované podpory z EFG s procesními a hmotněprávními pravidly Unie pro státní podporu, jakož i prohlášení o tom, proč individualizované služby nenahrazují opatření, která mají být na základě vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv přijímána společnostmi;
l)
zdroje předběžného financování nebo spolufinancování na vnitrostátní úrovni a případně další zdroje spolufinancování;
Článek 9
Doplňkovost, soulad a koordinace
1. Finanční příspěvek z EFG nenahrazuje akce, které mají být na základě vnitrostátního práva nebo kolektivních smluv provedeny společnostmi.
2. Podpora cílovým příjemcům pomoci doplňuje akce členských států na celostátní, regionální a místní úrovni, včetně akcí spolufinancovaných z fondů Unie.
3. Finanční příspěvek z EFG je omezen na výši nezbytnou k zajištění solidarity a dočasné, jednorázové podpory cílovým příjemcům pomoci. Akce podporované z EFG musí být v souladu s unijním a vnitrostátním právem, včetně pravidel pro poskytování státní podpory.
4. V rámci svých pravomocí zajistí Komise a žádající členský stát koordinaci pomoci z fondů Unie.
5. Žádající členský stát zajistí, aby specifické akce, které obdržely finanční příspěvek z EFG, neobdržely zároveň pomoc z jiných finančních nástrojů Unie.
Článek 10
Rovnost mužů a žen a nediskriminace
Komise a členské státy zajistí, aby se rovnost mužů a žen a začlenění gendrového hlediska staly nedílnou a podporovanou součástí různých etap provádění finančního příspěvku z EFG. Komise a členské státy přijmou veškerá vhodná opatření k předcházení jakékoli diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace v přístupu k finančnímu příspěvku z EFG a v průběhu provádění jeho různých etap.
Článek 11
Technická pomoc z podnětu Komise
1. EFG může z podnětu Komise v mezích nejvýše 0,5 % z roční maximální částky EFG financovat činnosti zahrnující přípravu, sledování, sběr dat a vytváření vědomostní základny pro provádění EFG. Může rovněž financovat administrativní a technickou podporu, činnosti v oblasti šíření informací a komunikace, jakož i audit, kontrolu a hodnocení nezbytné k provádění tohoto nařízení.
2. Evropský parlament a Rada na návrh Komise poskytnou na počátku každého roku částku na technickou pomoc v mezích stropu stanoveného v odstavci 1.
3. Úkoly stanovené v odstavci 1 musí být prováděny v souladu s finančním nařízením a jeho prováděcími pravidly použitelnými na tento způsob plnění rozpočtu.
4. Technická pomoc Komise zahrnuje poskytování informací a poradenství členským státům při využívání, sledování a hodnocení EFG. Informace o využívání EFG a jasné pokyny k využívání EFG by Komise měla poskytovat rovněž sociálním partnerům na evropské a vnitrostátní úrovni.
Článek 12
Informace, komunikace a propagace
1. Žádající členský stát poskytuje a zveřejňuje informace týkající se financovaných akcí. Tyto informace jsou určeny cílovým příjemcům pomoci, místním a regionálním orgánům, sociálním partnerům, médiím a široké veřejnosti. Mají zdůraznit úlohu Unie a zajistit zviditelnění příspěvku z EFG.
2. Komise udržuje a pravidelně aktualizuje internetové webové stránky, přístupné ve všech úředních jazycích orgánů Unie, s cílem poskytovat aktuální informace o EFG a pokyny k podávání žádostí, jakož i informace o přijatých a zamítnutých žádostech a o úloze Evropského parlamentu a Rady v rozpočtovém procesu.
3. Komise provede informační a komunikační činnosti týkající se případů pomoci z EFG a výsledků vycházející z jejích zkušeností za účelem zvýšení účinnosti EFG a zajištění informovanosti občanů a pracovníků Unie o EFG. Komise každé dva roky připraví zprávu o využívání EFG podle zemí a odvětví.
4. Zdroje přidělené na komunikační akce podle tohoto nařízení rovněž přispějí k zahrnutí komunikace orgánů Unie týkající se politických priorit Unie za podmínky, že souvisejí s obecnými cíli tohoto nařízení.
Článek 13
Stanovení finančního příspěvku
1. Na základě posouzení provedeného podle článku 8 a s ohledem zejména na počet cílových příjemců pomoci Komise co nejdříve vyhodnotí navržené akce a odhadované náklady a navrhne výši případného finančního příspěvku z EFG, který může být poskytnut v mezích dostupných zdrojů. Tato částka nesmí přesáhnout 60 % celkových odhadovaných nákladů uvedených v čl. 8 odst. 5 písm. h).
2. Pokud na základě posouzení provedeného podle článku 8 dospěje Komise k závěru, že jsou splněny podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku podle tohoto nařízení, zahájí okamžitě řízení stanovené v článku 15.
3. Pokud na základě posouzení provedeného podle článku 8 dospěje Komise k závěru, že podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku podle tohoto nařízení splněny nejsou, oznámí tuto skutečnost ihned žádajícímu členskému státu.
Článek 14
Způsobilost výdajů
1. Výdaje jsou způsobilé pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG od dnů stanovených v žádosti podle čl. 8 odst. 5 písm. i), ke kterým dotčený členský stát začne poskytovat nebo má začít poskytovat individualizované služby cílovým příjemcům pomoci v souladu s čl. 7 odst. 1 nebo ke kterým nese administrativní výdaje na provádění EFG v souladu s čl. 7 odst. 4.
2. V případě grantů se odpovídajícím způsobem použijí články 67 a 68 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1303/2013 (8) a článek 14 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 1304/2013 (9), a jakékoli akty v přenesené pravomoci přijaté Komisí podle uvedených nařízení.
Článek 15
Rozpočtový proces
1. Podmínky fungování EFG musí být v souladu s bodem 13 interinstitucionální dohody.
2. Prostředky pro EFG jsou zapsány do souhrnného rozpočtu Unie na prozatímním základě.
3. Komise na jedné straně a Evropský parlament a Rada na straně druhé vyvinou veškeré úsilí, aby se doba pro uvolnění prostředků z EFG zkrátila na minimum.
4. Pokud Komise dospěje k závěru, že jsou splněny podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z EFG, navrhne, aby byly prostředky uvolněny. Rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijímají společně Evropský parlament a Rada ve lhůtě jednoho měsíce od předložení návrhu Evropskému parlamentu a Radě. Rada rozhoduje kvalifikovanou většinou a Evropský parlament většinou hlasů svých členů a třípětinovou většinou odevzdaných hlasů.
Současně s návrhem rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě návrh na převod prostředků do příslušných rozpočtových položek. Není-li dosaženo dohody, zahájí se třístranný rozhovor.
Převody prostředků v souvislosti s EFG se provedou v souladu s článkem 27 finančního nařízení.
5. Současně s přijetím návrhu rozhodnutí o uvolnění prostředků z EFG přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, a to prostřednictvím prováděcího aktu, který vstoupí v platnost dnem, kdy Evropský parlament a Rada přijmou rozhodnutí o prostředků z EFG.
6. Návrh rozhodnutí o prostředků z EFG podle odstavce 4 musí obsahovat:
a)
posouzení provedené podle čl. 8 odst. 4 společně se shrnutím informací, z nichž uvedené posouzení vychází;
b)
doklad o tom, že podmínky stanovené v článcích 4 a 9 byly splněny; a
c)
důvody odůvodňující navrhované částky.
Článek 16
Vyplacení a použití finančního příspěvku
1. Po vstupu rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku podle čl. 15 odst. 5 v platnost vyplatí Komise dotčenému členskému státu jednorázově částku předběžného financování ve výši 100 % a to v zásadě do 15 dnů. Předběžné financování se vyúčtuje při ukončení poskytování finančního příspěvku podle čl. 18 odst. 2.
2. Finanční příspěvek uvedený v odstavci 1 se provádí v rámci sdíleného řízení v souladu s článkem 59 finančního nařízení.
3. Podrobné technické podmínky financování stanoví Komise v rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku uvedeném v čl. 15 odst. 5.
4. Členský stát provede způsobilé akce stanovené v článku 7 co nejdříve, avšak nejpozději 24 měsíců ode dne podání žádosti podle čl. 8 odst. 1.
Členský stát může rozhodnout o odložení dne zahájení způsobilých akcí až o tři měsíce ode dne podání žádosti. V případě takového odložení musí být způsobilé akce uskutečněny do 24 měsíců ode dne jejich zahájení, které členský stát oznámil v příslušné žádosti.
Pokud se příjemce pomoci účastní vzdělávacího kurzu či kurzu odborné přípravy, který trvá dva roky či více, mohou být poplatky za tento kurz zahrnuty do spolufinancování z EFG až do dne, kdy má být předložena závěrečná zpráva uvedená v čl. 18 odst. 1 za předpokladu, že příslušné poplatky byly uhrazeny k uvedenému dni.
5. Při provádění akcí zahrnutých do balíčku individualizovaných služeb může dotčený členský stát předložit Komisi návrh na změnu zahrnutých opatření přidáním dalších způsobilých akcí uvedených v čl. 7 odst. 1 písm. a) a c), za předpokladu, že tyto změny jsou řádně odůvodněné a celkově není překročena výše finančního příspěvku podle čl. 15 odst. 5. Komise zhodnotí navrhované změny a, pokud s nimi souhlasí, oznámí to členskému státu.
6. Výdaje podle čl. 7 odst. 4 jsou způsobilé do uplynutí lhůty pro předložení závěrečné zprávy.
Článek 17
Používání eura
Veškeré částky v žádostech, rozhodnutích o poskytnutí finančních příspěvků a zprávách v rámci tohoto nařízení, jakož i v jakýchkoli jiných souvisejících dokumentech se vyjadřují v eurech.
Článek 18
Závěrečná zpráva a ukončení poskytování příspěvku
1. Nejpozději šest měsíců po uplynutí lhůty uvedené v čl. 16 odst. 4 předloží dotčený členský stát Komisi závěrečnou zprávu o provádění finančního příspěvku, jejíž součástí jsou informace o:
a)
druhu akcí a hlavních výsledcích,
b)
názvech orgánů, které v členském státě provádějí balíček opatření,
c)
charakteristikách cílových příjemců pomoci a jejich postavení v zaměstnání,
d)
tom, zda byl podnik v uplynulých pěti letech, s výjimkou mikropodniků a malých a středních podniků, příjemcem státní pomoci nebo finančních prostředků z fondů soudržnosti nebo strukturálních fondů Unie;
e)
výkazu obsahujícím odůvodnění výdajů a, je-li to možné, údaje o vzájemné doplňkovosti daných akcí s akcemi financovanými prostřednictvím Evropského sociálního fondu (ESF).
Tam, kde to je možné, se údaje týkající se příjemců rozliší podle pohlaví.
2. Komise nejpozději šest měsíců od obdržení veškerých informací požadovaných podle odstavce 1 ukončí poskytování finančního příspěvku z EFG určením konečné částky finančního příspěvku z EFG a případných vyrovnání dotčeným členským státem podle článku 22.
Článek 19
Dvouletá zpráva
1. Do 1. srpna 2015 a poté každé dva roky Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě souhrnnou, kvantitativní a kvalitativní zprávu o činnostech prováděných podle tohoto nařízení a nařízení (ES) č. 1927/2006 za předchozí dva roky. Tato zpráva se zaměří zejména na výsledky dosažené prostřednictvím EFG a bude obsahovat zejména informace týkající se podaných žádostí, přijatých rozhodnutí, financovaných akcí včetně statistik týkajících se míry opětovného začlenění příjemců pomoci podle členských států a jejich doplňkovosti s akcemi financovanými ostatními fondy Unie, zejména ESF, a informace týkající se ukončení poskytování finančního příspěvku. Měla by rovněž zahrnovat ty žádosti, které byly zamítnuty nebo omezeny z důvodu nedostatečných prostředků nebo nezpůsobilosti.
2. Zpráva je zasílána pro informaci Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům.
Článek 20
Hodnocení
1. Komise z vlastního podnětu a v úzké spolupráci s členskými státy provede:
a)
do 30. června 2017 hodnocení v polovině období týkající se účinnosti a udržitelnosti dosažených výsledků;
b)
do 31. prosince 2021 hodnocení ex post s pomocí externích odborníků s cílem zjistit dopad EFG a jeho přidanou hodnotu.
2. Výsledky hodnocení uvedených v odstavci 1 jsou pro informaci zasílány Evropskému parlamentu, Radě, Účetnímu dvoru, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům. Doporučení obsažená v hodnoceních by měla být zohledněna při vypracovávání nových programů v oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí.
3. Hodnocení uvedená v odstavci 1 musí obsahovat údaje o počtu žádostí a o fungování EFG podle zemí a odvětví, aby bylo možno vyhodnotit, zda se prostředky EFG dostávají k cílovým příjemcům pomoci.
Článek 21
Řízení a finanční kontrola
1. Aniž je dotčena odpovědnost Komise za plnění souhrnného rozpočtu Unie, odpovídají za řízení akcí podporovaných z EFG a za finanční kontrolu těchto akcí v první řadě členské státy. Za tím účelem přijmout opatření, která zahrnují:
a)
ověření, že byly zřízeny řídící a kontrolní systémy a že jsou v praxi prováděny způsobem, který zajišťuje účinné a správné využívání prostředků Unie v souladu se zásadami řádného finančního řízení;
b)
ověření, že financované akce byly řádně provedeny;
c)
zajištění, aby se financované výdaje zakládaly na ověřitelných podkladech a aby byly zákonné a řádné;
d)
předcházení nesrovnalostem, jejich odhalování a nápravu, jak jsou vymezeny v článku 122 nařízení (EU, Euratom) č. 1303/2013, a vymáhání neoprávněně vyplacených částek případně spolu s úroky z prodlení. Veškeré nesrovnalosti členské státy oznámí Komisi a informují ji o vývoji jakýchkoliv vyplývajících správních a právních řízení.
2. Členské státy určí subjekty, které mají odpovídat za správu a kontrolu akcí podporovaných z EFG v souladu s čl. 59 odst. 3 finančního nařízení a s kritérii a postupy stanovenými v nařízení (EU, Euratom) č. 1303/2013. Při předkládání závěrečné zprávy podle článku 18 tohoto nařízení tyto určené subjekty poskytnou Komisi informace, uvedené v čl. 59 odst. 5 finančního nařízení, o provádění finančního příspěvku
3. Při zjištění nesrovnalosti provedou členské státy požadované finanční opravy. Tyto opravy provedené členskými státy spočívají ve zrušení celého finančního příspěvku nebo jeho části. Členské státy získají zpět jakoukoli částku neoprávněně vyplacenou v důsledku odhalené nesrovnalosti a vrátí ji Komisi, přičemž není-li částka vrácena příslušným členským státem ve stanovené lhůtě, účtuje se navíc úrok z prodlení.
4. Komise v rámci své odpovědnosti za provádění souhrnného rozpočtu Unie přijme veškerá opatření nezbytné k tomu, aby ověřila, zda jsou financované akce prováděny v souladu se zásadami řádného a účinného finančního řízení. Je odpovědností žádajícího členského státu, aby zajistil, že má řádně fungující řídící a kontrolní systémy. Komise se ujistí, že tyto systémy existují.
Za tímto účelem, aniž jsou dotčeny pravomoci Účetního dvora nebo kontroly prováděné členskými státy podle vnitrostátních právních a správních předpisů, mohou úředníci nebo zaměstnanci Komise u akcí financovaných z EFG provádět kontroly na místě, včetně namátkových kontrol, přičemž je oznámí alespoň jeden pracovní den předem. Komise uvědomí žádající členský stát s cílem získat veškerou nezbytnou pomoc. Těchto kontrol se mohou účastnit úředníci nebo zaměstnanci dotyčného členského státu.
5. Členské státy zajistí, aby všechny podklady týkající se vynaložených výdajů byly k dispozici Komisi a Účetnímu dvoru po dobu tří let následujících po ukončení finančního příspěvku obdrženého z EFG.
Článek 22
Vrácení finančního příspěvku
1. V případě, že skutečné náklady na akce jsou nižší než odhadnutá částka podle článku 15, přijme Komise rozhodnutí, a to prostřednictvím prováděcího aktu, požadující po dotčeném členském státu vrácení odpovídající části obdrženého finančního příspěvku.
2. Pokud dotčený členský stát neplní povinnosti uvedené v rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku, přijme Komise prostřednictvím prováděcího aktu rozhodnutí požadující po tomto členském státě vrácení celého obdrženého finančního příspěvku nebo jeho části.
3. Před přijetím rozhodnutí podle odstavců 1 nebo 2 provede Komise vhodné posouzení dané věci, a zejména stanoví dotčenému členskému státu lhůtu pro předložení jeho připomínek.
4. Pokud po provedení nezbytných ověření Komise dospěje k závěru, že členský stát neplní své povinnosti podle čl. 21 odst. 1, rozhodne, pokud není dosaženo dohody a pokud členský stát neprovedl opravy ve lhůtě stanovené Komisí, s přihlédnutím k případným připomínkám členského státu, do tří měsíců od uplynutí lhůty uvedené v odstavci 3 o provedení nezbytných finančních oprav a zruší přitom celý finanční příspěvek na dotčenou akci z EFG nebo jeho část. Každá částka neoprávněně vyplacená v důsledku odhalené nesrovnalosti musí být získána zpět, a není-li částka vrácena žádajícím členským státem ve stanovené lhůtě, účtuje se navíc úrok z prodlení.
Článek 23
Zrušení
Nařízení (ES) č. 1927/2006 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Aniž je dotčen první odstavec, použije se uvedené nařízení i nadále pro žádosti podané do 31. prosince 2013.
Článek 24
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se na všechny žádosti podané v období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. prosince 2013.
UREDBA (EU) št. 1309/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 17. decembra 2013
o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014-2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti tretjega odstavka člena 175,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Evropski svet je 26. marca 2010 odobril predlog Komisije, da sproži novo strategijo za pametno, trajnostno in vključujočo rast (v nadaljnjem besedilu: Strategija Evropa 2020). Ena od treh prednostnih nalog strategije Evropa 2020 je vključujoča rast s krepitvijo vloge in položaja ljudi prek omogočanja visoke stopnje zaposlenosti, vlaganja v spretnosti, zmanjševanja revščine in posodobitve trga dela, usposabljanja in uveljavljanja sistemov socialnega varstva, da bi ljudje lažje predvideli spremembe in jih obvladali ter da bi družba postala bolj vključujoča in povezana. Premagovanje negativnih učinkov globalizacije zahteva tudi ustvarjanje delovnih mest po vsej Uniji ter oblikovanje odločne politike za podpiranje rasti.
(2)
Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) za čas trajanja večletnega finančnega okvira od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2013. ESPG Uniji omogoča, da izkaže solidarnost delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije in svetovne finančne in gospodarske krize, ter lahko podpira prejemnike na majhnih trgih dela ali v izrednih okoliščinah, zlasti glede kolektivnih vlog, ki vključujejo mala in srednja podjetja, čeprav je število odpustov nižje od običajnega praga za uporabo ESPG.
(3)
V Sporočilu z dne 29. junija 2011 z naslovom „Proračun za strategijo Evropa 2020“ je Komisija priznala vlogo ESPG kot prožnega sklada, ki podpira delavce, ki izgubijo zaposlitev, in jim pomaga, da čim hitreje najdejo drugo zaposlitev. Unija bi morala za čas trajanja večletnega finančnega okvira od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 nadaljevati z zagotavljanjem posebne enkratne podpore za olajšanje ponovne vključitve presežnih delavcev na trg dela na območjih, sektorjih, ozemljih ali področjih trga dela, ki so jih prizadele hude gospodarske motnje. ESPG bi moral glede na svoj namen, ki je zagotavljanje podpore v nujnih situacijah in nepričakovanih okoliščinah, ostati zunaj večletnega finančnega okvira.
(4)
Področje uporabe Uredbe (ES) št. 1927/2006 je bilo leta 2009 razširjeno z Uredbo (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) kot del Evropskega načrta za oživitev gospodarstva za vključitev delavcev, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne gospodarske in finančne krize. Da se omogoči uporaba ESPG v sedanjih ali prihodnjih kriznih razmerah, bi moralo njegovo področje uporabe zajemati odpuste, ki so posledica resnih gospodarskih motenj kot posledice še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize, ki je predmet Uredbe (ES) št. 546/2009, ali nove svetovne finančne in gospodarske krize.
(5)
Evropski center za spremljanje sprememb s sedežem v Evropski fundaciji za zboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound) v Dublinu Komisiji in državam članicam pomaga pri kvalitativnih in kvantitativnih analizah in s tem pri vrednotenju trendov globalizacije in uporabi ESPG.
(6)
Da bi se ohranila evropska razsežnost ESPG, bi bilo treba vlogo za podporo podati takrat, kadar število odpustov doseže najnižji prag. Vendar pa se na majhnih trgih dela, kot so majhne države članice ali oddaljene regije, ali v izjemnih okoliščinah lahko vloge vložijo za nižje število odpustov.
(7)
Presežni delavci in samozaposleni delavci, ki so opustile dejavnost, bi morali imeti enak dostop do ESPG ne glede na vrsto pogodbe o zaposlitvi ali delovnega razmerja. Zato bi bilo treba v tej uredbi delavce, ki so postali presežni, in samozaposlene delavce, ki so opustile dejavnost, šteti za prejemnike sredstev ESPG.
(8)
ESPG bi moral zagotavljati začasno pomoč mladim, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje, v regijah, ki so upravičene po pobudi za zaposlovanje mladih, saj so te regije nesorazmerno prizadete zaradi velikega števila odpustov.
(9)
Finančni prispevki iz ESPG bi morali biti prvenstveno usmerjeni k aktivnim ukrepom na trgu dela, katerih cilj je ponovna hitra vključitev prejemnikov v trajnostno zaposlitev v njihovem prvotnem sektorju ali zunaj njega. Zato bi bilo treba omejiti vključevanje denarnih pomoči v usklajeni sveženj prilagojenih storitev. Podjetja bi lahko spodbujali, da bi zagotovila sofinanciranje za ukrepe v okviru ESPG.
(10)
Pri oblikovanju usklajenega svežnja ukrepov aktivne politike trga dela bi morale države članice dati prednost ukrepom, ki bodo znatno prispevali k zaposljivosti prejemnikov. Države članice bi si morale prizadevati za ponovno vključitev v trajnostno zaposlitev čim večjega števila prejemnikov, ki sodelujejo v teh ukrepih, in sicer čim prej v šestmesečnem roku za predložitev končnega poročila o izvajanju finančnega prispevka.
(11)
Države članice bi morale biti pri oblikovanju usklajenega svežnja ukrepov za aktivno politiko zaposlovanja posebej pozorne na prikrajšane prejemnike, vključno z mlajšimi in starejšimi brezposelnimi ter delavci, ki jim preti revščina, saj imajo te skupine zaradi svetovne finančne in gospodarske krize ter globalizacije posebne težave pri ponovnem vstopanju na trg dela.
(12)
Pri izvajanju ESPG bi bilo treba spoštovati in spodbujati načeli enakosti spolov in nediskriminacije, ki sta temeljni vrednoti Unije in zapisani v strategiji Evropa 2020.
(13)
Da bi države članice učinkovito in hitro pomagale prejemnikom, bi se morale čim bolj potruditi za vložitev popolnih vlog za finančni prispevek iz ESPG. Zagotavljanje dodatnih informacij bi moralo biti časovno omejeno.
(14)
V interesu prejemnikov in organov, odgovornih za izvajanje ukrepov, bi morala država članica prosilka ustrezno obveščati vse udeležene v postopku za pridobitev pomoči o stanju vloge.
(15)
Finančni prispevki iz ESPG v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja ne bi smeli nadomestiti podpornih ukrepov, ki so prejemnikom na voljo v okviru skladov Unije ali drugih politik ali programov Unije, ampak bi morali te ukrepe po možnosti dopolnjevati.
(16)
Vključiti bi bilo treba posebne določbe za dejavnosti informiranja in komuniciranja o primerih ESPG in rezultatih.
(17)
Da bi izrazili solidarnost Unije z delavci, ki so postali presežni, in samozaposlenimi osebami, ki so opustile dejavnost, bi bilo kot prispevno stopnjo sofinanciranja treba določiti 60 % stroškov svežnja in njegovega izvajanja.
(18)
Za lažje izvajanje te uredbe bi morali biti odhodki upravičeni od datuma, na katerega začne država članica opravljati prilagojene storitve ali od datuma na katerega ima država članica upravne izdatke za izvajanje ESPG.
(19)
Za zadostitev potrebam, ki nastanejo zlasti v prvih mesecih vsakega leta, ko so možnosti za prerazporeditev iz drugih proračunskih vrstic še posebno majhne, bi bilo treba v letnem proračunskem postopku zagotoviti ustrezen znesek za plačila v proračunski vrstici ESPG.
(20)
Proračunski okvir ESPG določa Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo z dne 2. decembra 2013 o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (5) (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum).
(21)
V interesu prejemnikov bi morala biti finančna pomoč na voljo čim hitreje in učinkoviteje. Države članice in institucije Unije, vključene v proces odločanja o ESPG, bi si morale čim bolj prizadevati za skrajšanje obravnave in poenostavitev postopkov, da bi zagotovile nemoteno in hitro sprejemanje odločitev o uporabi ESPG.
(22)
Kadar se podjetje zapre, se lahko delavcem, ki so postali presežni, pomaga, da prevzamejo nekatere ali vse dejavnosti, država članica, v kateri se nahaja podjetje, pa lahko vnaprej nakaže nujno potrebna sredstva, da jim to omogoči.
(23)
Da se Evropskemu parlamentu omogoči politični nadzor, Komisiji pa stalno spremljanje rezultatov, pridobljenih s pomočjo iz ESPG, bi morale države članice pravočasno predložiti končno poročilo o izvajanju ESPG.
(24)
Države članice bi morale ohraniti pristojnost za izvrševanje finančnega prispevka ter upravljanje in nadzor ukrepov, ki se financirajo s sredstvi Unije, v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (finančna uredba) (6). Države članice bi morale upravičiti uporabo finančnega prispevka, prejetega iz ESPG. Ker je obdobje izvajanja dejavnosti ESPG kratko, bi se morala pri obveznostih poročanja odražati posebna narava pomoči iz ESPG. Zato je potrebno odstopanje od finančne uredbe glede obveznosti poročanja.
(25)
Ker ciljev te uredbe države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi obsega in učinkov lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za dosego navedenih ciljev -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Cilji
Ta uredba ustanavlja Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) za obdobje večletnega finančnega okvira od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.
Cilj ESPG je prispevati k pametni, vključujoči in trajnostni gospodarski rasti in spodbujanju trajnostnega zaposlovanja v Uniji z omogočanjem, da Unija izkaže solidarnost in podporo delavcem, ki so postali presežni, in samozaposlenim osebam, ki so opustile dejavnost, zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije, zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize, ki je predmet Uredbe (ES) št. 546/2009, ali nove svetovne finančne in gospodarske krize.
Namen ukrepov, upravičenih do finančnih prispevkov iz ESPG, je zagotoviti, da čim večji delež prejemnikov, ki sodelujejo v teh ukrepih, najde trajnostno zaposlitev čim prej v šestmesečnem roku za predložitev končnega poročila iz člena 18(1).
Člen 2
Področje uporabe
Ta uredba se uporablja za vloge držav članic za finančne prispevke is ESPG za dejavnosti, ki so namenjeni:
(a)
delavcem, ki so postali presežni, in samozaposlenim osebam, ki so opustile dejavnost, zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ki so posledica globalizacije in se pokažejo zlasti kot bistveno povečanje uvoza v Unijo, velikih sprememb v trgovanju Unije z blagom ali storitvami, hiter upad tržnega deleža Unije v sektorju ali preselitev dejavnosti v tretje države, pod pogojem, da imajo ti odpusti pomemben negativen učinek na lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo;
(b)
delavcem, ki so postali presežni, in samozaposlenim osebam, ki so opustile dejavnost, zaradi še vedno trajajoče svetovne finančne in gospodarske krize, ki je bila predmet Uredbe (ES) št. 546/2009, ali zaradi nove svetovne finančne in gospodarske krize.
Člen 3
Opredelitev pojma
V tej uredbi „prejemnik“ pomeni:
(a)
delavca, katerega delovno razmerje se je predčasno končalo z odpustom ali se je končalo v referenčnem obdobju iz člena 4 in ni bilo obnovljeno;
(b)
samozaposleno osebo, ki je zaposlovala največ deset delavcev, ki so postali presežni znotraj področja uporabe te uredbe, in ki je tudi sama opustila dejavnost, če je bila dejavnost dokazljivo odvisna od podjetja iz točke (a) člena 4(1), ali da je v skladu s točko (b) člena 4(1) samozaposlena oseba delovala v zadevni gospodarski panogi.
Člen 4
Merila za pomoč
1. Finančni prispevek iz ESPG se zagotovi, kadar so izpolnjeni pogoji iz člena 2 in imajo za posledico:
(a)
najmanj 500 delavcev, ki so postali presežni, ali samozaposlenih oseb, ki so opustile dejavnost, v referenčnem obdobju štirih mesecev v podjetju v državi članici, vključno z delavci, ki so postali presežni, in samozaposlenimi osebami, ki so opustile dejavnost, pri njegovih dobaviteljih ali proizvajalcih v poproizvodni fazi;
(b)
najmanj 500 delavcev, ki so postali presežni, ali samozaposlenih oseb, ki so opustile dejavnost, v referenčnem obdobju devetih mesecev, zlasti v malih ali srednjih podjetjih, ki vsa delujejo v isti gospodarski panogi po ravni oddelkov NACE Revizija 2 in se nahajajo v eni regiji ali dveh sosednjih regijah ravni NUTS 2 ali v več kot dveh sosednjih regijah ravni NUTS2, če je prizadetih več kot 500 delavcev ali samozaposlenih oseb v dveh regijah skupaj.
2. Na majhnih trgih dela ali v izrednih okoliščinah - zlasti v zvezi s kolektivnimi vlogami, pri katerih so udeležena tudi mala in srednja podjetja - ki jih država članica prosilka ustrezno utemelji, je lahko vloga za finančni prispevek na podlagi tega člena sprejemljiva, tudi če pogoji iz točke (a) ali (b) odstavka 1 niso v celoti izpolnjeni, kadar odpusti resno vplivajo na zaposlenost in lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo. Država članica prosilka navede, katero od meril za pomoč iz točk (a) in (b) odstavka 1 ni v celoti izpolnjeno. Skupna višina prispevkov, ki se dodelijo v izrednih okoliščinah, ne sme presegati 15 % najvišjega letnega zneska ESPG.
Člen 5
Izračun števila odpustov in opustitev dejavnosti
1. Države članice prosilke navedejo metodo, ki so jo uporabile za izračun števila delavcev in samozaposlenih oseb iz člena 3, za namene člena 4.
2. Država članica prosilka izračuna število iz odstavka 1 na enega od naslednjih dni:
(a)
dan, ko delodajalec v skladu s členom 3(1) Direktive Sveta 98/59/ES (7) uradno pisno obvesti pristojni javni organ o načrtovanem kolektivnem odpustu; v tem primeru država članica prosilka Komisiji predloži dodatne informacije o dejanskem številu odpustov v skladu s členom 4(1) te uredbe, preden Komisija dokonča oceno;
(b)
dan, ko delodajalec obvesti delavca o odpustu ali prekinitvi pogodbe o zaposlitvi;
(c)
dan dejanske prekinitve pogodbe o zaposlitvi ali njenega izteka;
(d)
dan izteka napotitve v podjetje uporabnika ali
(e)
za samozaposleno osebo na dan prenehanja dejavnosti, ki se določi v skladu z nacionalnim pravom ali upravnimi določbami.
Člen 6
Upravičeni prejemniki
1. Država članica prosilka lahko zagotovi prilagojene storitve, sofinancirane iz ESPG, upravičenim prejemnikom, med katerimi so lahko:
(a)
delavci, ki so postali presežni, in samozaposlene osebe, ki so opustile dejavnost, izračunano v skladu s členom 5 v referenčnem obdobju iz člena 4;
(b)
delavci, ki so postali presežni, in samozaposlene osebe, ki so opustile dejavnost, izračunano v skladu s členom 5 pred ali po referenčnem obdobju iz točke (a) člena 4(1); ali
(c)
delavci, ki so postali presežni, in samozaposlene osebe, ki so opustile dejavnost, kadar vloga, vložena na podlagi člena 4(2), odstopa od meril iz točke (a) člena 4(1)(a).
Delavci in samozaposlene osebe iz točk (b) in (c) prvega pododstavka štejejo za upravičene, če so postali presežni oziroma so opustile svojo dejavnost po splošni razglasitvi načrtovanih odpustov in če je mogoče ugotoviti jasno vzročno povezavo z dogodkom, ki je povzročil odpuste v referenčnem obdobju.
2. Z odstopanjem od člena 2 lahko države članice prosilke do 31. decembra 2017 zagotovijo prilagojene storitve, sofinancirane iz ESPG, določenemu številu mladih, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje in so na dan vložitve vloge stari manj kot 25 let ali, kadar države članice tako določijo, manj kot 30 let - in sicer številu, ki je enako številu ciljnih prejemnikov, pri tem pa imajo prednost osebe, ki so postale presežne ali ki so opustile dejavnost, če so vsaj nekateri odpusti v smislu člena 3 nastala v regijah ravni NUTS 2, ki so upravičene v skladu s pobudo za zaposlovanje mladih. Podpora se lahko zagotovi mladim, ki niso niti zaposleni niti vključeni v izobraževanje ali usposabljanje in so mlajši od 25 let ali, kadar države članice tako določijo, od 30 let v teh regijah ravni NUTS 2, ki so upravičeni do sredstev pobude za zaposlovanje mladih.
Člen 7
Upravičeni ukrepi
1. Finančni prispevek iz ESPG se lahko izplača za aktivne ukrepe na trgu dela, ki so del usklajenega svežnja prilagojenih storitev, namenjenih za olajšanje ponovne vključitve ciljnih prejemnikov, predvsem starejših in mladih brezposelnih, na trg dela ali v samozaposlitev. Usklajeni sveženj prilagojenih storitev lahko vključuje zlasti:
(a)
usposabljanje in preusposabljanje po meri, vključno s spretnostmi na področju informacijske in komunikacijske tehnologije in certificiranjem pridobljenih izkušenj, pomoč pri iskanju zaposlitve, poklicno svetovanje, svetovalne storitve, mentorstvo, pomoč pri iskanju nadomestne zaposlitve, spodbujanje podjetništva, pomoč za samozaposlitev, nova podjetja in delavske prevzeme in dejavnosti sodelovanja;
(b)
posebne časovno omejene ukrepe, kot so pomoči za iskanje zaposlitve, spodbude za zaposlovanje, namenjene delodajalcem, pomoči za mobilnost, dnevnice ali pomoči za usposabljanje (vključno s pomočmi za negovalce);
(c)
ukrepe, s katerimi se spodbuja zlasti prikrajšane, starejše in mlade brezposelne, da ostanejo na trgu dela ali se nanj vrnejo.
Stroški ukrepov iz točke (b) ne smejo preseči 35 % skupnih stroškov usklajenega svežnja prilagojenih storitev, navedenih v tem odstavku.
Stroški naložb za samozaposlitev, nova podjetja in delavske prevzeme ne smejo preseči 15 000 EUR.
Pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev bi bilo treba predvideti prihodnje obete na trgu dela in potrebne spretnosti. Usklajeni sveženj bi moral biti združljiv s prehodom na okoljsko trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire.
2. Do finančnega prispevka iz ESPG niso upravičeni naslednji ukrepi:
(a)
posebni časovno omejeni ukrepi iz točke (b) odstavka 1, ki niso pogojeni z udeležbo ciljnih prejemnikov v dejavnostih iskanja zaposlitve ali usposabljanja;
(b)
ukrepi, za katere so po nacionalni zakonodaji ali kolektivnih pogodbah odgovorna podjetja.
Iz ESPG se ne financirajo pasivni ukrepi socialne zaščite.
3. Usklajeni sveženj prilagojenih storitev se pripravi v posvetovanju s ciljnimi prejemniki, njihovimi predstavniki ali socialnimi partnerji.
4. Na pobudo države članice prosilke se finančni prispevek iz ESPG lahko izplača za pripravo, upravljanje, širjenje informacij in obveščanje javnosti, dejavnosti nadzora in poročanja.
Člen 8
Vloge
1. Država članica prosilka vloži vlogo pri Komisiji v dvanajstih tednih od datuma, ko so izpolnjena merila iz člena 4(1) ali (2).
2. V dveh tednih po datumu vloge ali, kadar je ustrezno, po datumu, ko Komisija prejme prevod vloge - kar je pozneje, Komisija potrdi prejem vloge in državo članico obvesti, ali so za oceno vloge potrebne dodatne informacije.
3. Kadar Komisija zahteva take dodatne informacije, država članica odgovori v šestih tednih po datumu zahteve. Komisija ta rok podaljša za dva tedna, če država članica prošnjo za podaljšanje ustrezno utemelji.
4. Komisija na podlagi informacij, ki jih posreduje država članica, oceni skladnost vloge s pogoji za finančni prispevek v dvanajstih tednih od prejema popolne vloge oziroma, kadar je potrebno, od posredovanja prevoda vloge. Kadar Komisija izjemoma ne bi mogla spoštovati tega roka, pisno obrazloži razloge za zamudo.
5. Popolna vloga vsebuje naslednje informacije:
(a)
obrazloženo analizo povezave med odpusti ali opustitvijo dejavnosti in velikimi strukturnimi spremembami v svetovnih trgovinskih tokovih, ali resno motnjo v lokalnem, regionalnem in nacionalnem gospodarstvu, nastalo zaradi globalizacije ali nadaljevanja svetovne finančne in gospodarske krize ali nove svetovne finančne in gospodarske krize. Ta analiza temelji na statističnih in drugih informacijah na najustreznejši ravni, da se dokaže izpolnjevanje meril za pomoč iz člena 4;
(b)
potrditev, da je podjetje, kadar po odpustih nadaljuje dejavnost, izpolnilo svoje pravne obveznosti v zvezi z odpuščanjem in da je ustrezno poskrbelo za svoje delavce;
(c)
oceno števila odpustov v skladu s členom 5 in obrazložitev dogodkov, ki so povzročili te odpuste;
(d)
po potrebi opredelitev podjetij, dobaviteljev ali proizvajalcev v poproizvodni fazi, sektorjev ter kategorij predvidenih prejemnikov, razčlenjene po spolu in starostni skupini;
(e)
pričakovani vpliv odpustov na lokalno, regionalno ali nacionalno gospodarstvo in zaposlenost;
(f)
opis usklajenega svežnja prilagojenih storitev in s tem povezanih odhodkov, vključno z ukrepi za podporo zaposlovalnih pobud za invalide, starejše in mlade prejemnike;
(g)
obrazložitev, kako ta sveženj dopolnjuje druge ukrepe, financirane iz drugih nacionalnih skladov ali skladov Unije, ter informacije o ukrepih, ki so za podjetja po nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah obvezni;
(h)
oceno proračuna za vsakega od sestavnih delov usklajenega svežnja prilagojenih storitev v podporo ciljnim prejemnikom ter za vse dejavnosti priprave, upravljanja, obveščanja in oglaševanja, nadzora in poročanja;
(i)
datume, na katere so se prilagojene storitve za ciljne prejemnike in dejavnosti za izvajanje ESPG, kakor so določene v členu 7(1) in (4), začele izvajati ali naj bi se začele izvajati;
(j)
postopke, upoštevane pri posvetovanju s ciljnimi prejemniki ali njihovimi predstavniki ali socialnimi partnerji, kot tudi lokalnimi in regionalnimi organi ali po potrebi drugimi ustreznimi organizacijami;
(k)
izjavo o usklajenosti zaprošene podpore iz ESPG s postopkovnimi in materialnopravnimi pravili Unije o državni pomoči in izjavo, zakaj prilagojene storitve ne nadomeščajo ukrepov, za katere so po nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah odgovorna podjetja;
(l)
vire nacionalnega vnaprejšnjega financiranja ali sofinanciranja in po potrebi druge oblike sofinanciranja.
Člen 9
Dopolnjevanje, skladnost in usklajevanje
1. Finančni prispevek iz ESPG ne nadomesti ukrepov, za katere so po nacionalnem pravu ali kolektivnih pogodbah odgovorna podjetja.
2. Podpora za ciljne prejemnike dopolnjuje ukrepe držav članic na državni, regionalni in lokalni ravni, tudi tiste, ki se sofinancirajo iz skladov Unije.
3. Finančni prispevek iz ESPG se omeji na to, kar je potrebno za zagotavljanje solidarnosti in začasne, enkratne podpore ciljnim prejemnikom. Ukrepi, ki prejmejo podporo iz ESPG, so skladni s pravom Unije in nacionalnim pravom, vključno s pravili o državni pomoči.
4. Komisija in država članica prosilka v skladu s svojimi pristojnostmi zagotovita usklajevanje pomoči iz skladov Unije.
5. Država članica prosilka zagotovi, da posebni ukrepi, ki prejmejo finančni prispevek iz ESPG, ne dobijo pomoči tudi iz drugih finančnih instrumentov Unije.
Člen 10
Enakost med moškimi in ženskami ter nediskriminacija
Komisija in države članice zagotovijo, da sta enakost med moškimi in ženskami ter vključevanje vidika spola sestavni del in v celoti promovirana na različnih stopnjah izvajanja finančnega prispevka iz ESPG. Komisija in države članice sprejmejo vse ustrezne ukrepe, da pri dostopu do ESPG in na različnih stopnjah izvajanja finančnega prispevka preprečijo vso razlikovanje na podlagi spola, rase, narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti.
Člen 11
Tehnična pomoč na pobudo Komisije
1. Na pobudo Komisije se lahko največ 0,5 % najvišjega letnega zneska ESPG uporabi za financiranje dejavnosti priprave, spremljanja, zbiranja podatkov in razvoja temeljnega znanja, bistvenega za izvajanje ESPG. Uporabi se lahko tudi za financiranje upravne in tehnične podpore, dejavnosti informiranja in komuniciranja ter revizije, nadzora in ocenjevanja, ki so potrebni za izvajanje te uredbe.
2. Evropski parlament in Svet na podlagi predloga Komisije na začetku vsakega leta zagotovi znesek za tehnično pomoč v okviru zgornje meje iz odstavka 1.
3. Naloge iz odstavka 1 se izvedejo v skladu s finančno uredbo in izvedbenimi pravili, ki se uporabljajo za to obliko izvrševanja proračuna.
4. Tehnična pomoč Komisije vključuje zagotavljanje informacij in navodil za države članice pri uporabi, nadzoru in ocenjevanju ESPG. Komisija bi morala informacije o uporabi ESPG ter jasne smernice zagotoviti tudi evropskim in nacionalnim socialnim partnerjem.
Člen 12
Obveščanje, sporočanje in objava
1. Država članica prosilka zagotovi informacije o financirane ukrepe in jih objavi. Take informacije naslovi na ciljne prejemnike, lokalne in regionalne organe, socialne partnerje, medije in širšo javnost. S tem poudari vlogo Unije in zagotovi prepoznavnost prispevka iz ESPG.
2. Komisija vzdržuje in redno posodablja spletno stran, dostopno v vseh uradnih jezikih institucij Unije, za zagotovitev posodobljenih informacij o ESPG, navodil za predložitev vlog, kot tudi podatkov o odobrenih in zavrnjenih vlogah in o vlogi Evropskega parlamenta in Sveta v proračunskem postopku.
3. Komisija izvaja dejavnosti informiranja in sporočanja o primerih ESPG in rezultatih na osnovi izkušenj, da bi izboljšali učinkovitost ESPG in zagotovili, da so državljani in delavci v Uniji seznanjeni z ESPG. Komisija vsako drugo leto poroča o uporabi ESPG po državah in po sektorjih.
4. Viri, dodeljeni za dejavnosti sporočanja po tej uredbi, prispevajo tudi k pokrivanju institucionalnega komuniciranja političnih prednostnih nalog Unije, če so povezane s splošnimi cilji te uredbe.
Člen 13
Določitev finančnega prispevka
1. Komisija na podlagi ocene, opravljene v skladu s členom 8, in zlasti ob upoštevanju števila ciljnih prejemnikov, predlaganih ukrepov in ocenjenih stroškov, čim prej oceni ter predlaga znesek finančnega prispevka iz ESPG, ki se lahko izplača, če sploh, glede na omejitve virov, ki so na voljo. Znesek ne presega 60 % skupnih ocenjenih stroškov iz točke (h) člena 8(5).
2. Kadar Komisija na podlagi ocene, opravljene v skladu s členom 8, sklene, da so pogoji za finančni prispevek v okviru te uredbe izpolnjeni, takoj začne postopek iz člena 15.
3. Kadar Komisija na podlagi ocene, opravljene v skladu s členom 8, sklene, da pogoji za finančni prispevek v okviru te uredbe niso izpolnjeni, o tem nemudoma uradno obvesti državo članico prosilko.
Člen 14
Upravičenost izdatkov
1. Izdatki za finančni prispevek iz ESPG so upravičeni od datumov, določenih v vlogi v skladu s točko (i) člena 8(5), na katere zadevna država članica začne, ali bi morala začeti, zagotavljati prilagojene storitve za ciljne prejemnike, ali ima upravne izdatke za izvajanje ESPG v skladu s členom 7(1) oziroma (4).
2. V primeru nepovratnih sredstev se ustrezno uporabljata člena 67 in 68 Uredbe (EU, Euratom) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (8) in člena 14 Uredbe (EU, Euratom) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9) in vsi delegirani akti, ki jih na podlagi navedenih uredb sprejme Komisija.
Člen 15
Proračunski postopek
1. Ureditev za ESPG je usklajena s točko 13 Medinstitucionalnega sporazuma.
2. Odobritve v zvezi z ESPG se vključijo v splošni proračun Unije kot rezervacija.
3. Komisija na eni strani ter Evropski parlament in Svet na drugi strani si prizadevajo čim bolj skrajšati čas, potreben za uporabo ESPG.
4. Kadar je Komisija sklenila, da so izpolnjeni pogoji za zagotovitev finančnega prispevka iz ESPG, predloži predlog za njegovo uporabo. Odločitev o uporabi ESPG skupaj sprejmeta Evropski parlament in Svet v enem mesecu po predložitvi Evropskemu parlamentu in Svetu. Svet odloča s kvalificirano večino, Evropski parlament pa z večino svojih poslancev in tremi petinami oddanih glasov.
Ko Komisija predstavi predlog sklepa o uporabi ESPG, hkrati Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi tudi prerazporeditev v ustrezne proračunske vrstice. V primeru nestrinjanja se začne postopek tristranskih pogovorov.
Prerazporeditve v zvezi z ESPG se opravijo v skladu s členom 27 finančne uredbe.
5. Ko Komisija sprejme predlog sklepa o uporabi ESPG, istočasno sprejme sklep o finančnem prispevku z izvedbenim aktom, ki začne veljati na datum, ko Evropski parlament in Sveta sprejmeta odločitev o uporabi ESPG.
6. Predlog sklepa o uporabi ESPG v skladu z odstavkom 4 vključuje naslednje:
(a)
oceno, opravljeno v skladu s členom 8(4), skupaj s povzetkom informacij, na katerih temelji navedena ocena;
(b)
dokazila o izpolnjevanju meril iz členov 4 in 9 ter
(c)
razloge, ki upravičujejo predlagane zneske.
Člen 16
Izplačilo in uporaba finančnega prispevka
1. Komisija po začetku veljavnosti sklepa o finančnem prispevku v skladu s členom 15(5) zadevni državi članici izplača finančni prispevek v celoti (100 %) z enkratnim izplačilom predfinanciranja načeloma v 15 dneh. Predfinanciranje se obračuna, ko se finančni prispevek v skladu s členom 18(2) zaključi.
2. Finančni prispevek iz odstavka 1 se izvaja v okviru deljenega upravljanja, v skladu s členom 59 finančne uredbe.
3. Komisija določi podrobne tehnične pogoje financiranja v sklepu o finančnem prispevku iz člena 15(5).
4. Država članica čim prej izvede upravičene ukrepe iz člena 7, vendar ne pozneje kot 24 mesecev po datumu vloge, vložene v skladu s členom 8(1).
Država članica lahko odloči, da preloži začetek upravičenih ukrepov za največ tri mesece po datumu vložitve vloge. V tem primeru se upravičeni ukrepi izvedejo v 24-mesečnem obdobju po začetnem datumu, ki ga država članica navede v vlogi.
Kadar prejemnik vstopi v izobraževanje ali tečaj usposabljanja, ki traja dve leti ali več, se lahko šolnina sofinancira iz ESPG do roka za predložitev končnega poročila iz člena 18(1), če se šolnina plača pred tem rokom.
5. Zadevna država članica lahko pri izvajanju ukrepov, ki jih zajema sveženj prilagojenih storitev, Komisiji predloži predlog za spremembo vključenih ukrepov tako, da doda druge upravičene ukrepe, navedene v točkah (a) in (c) člena 7(1), pod pogojem, da so take spremembe ustrezno utemeljene in celotni znesek ne preseže finančnega prispevka iz člena 15(5). Komisija oceni predlagane spremembe in, če se strinja, o tem uradno obvesti državo članico.
6. Izdatki na podlagi člena 7(4) so upravičeni do roka za predložitev končnega poročila.
Člen 17
Uporaba eura
V vlogah, sklepih o finančnih prispevkih in poročilih v okviru te uredbe ter v vseh drugih s tem povezanih dokumentih se vsi zneski izrazijo v eurih.
Člen 18
Končno poročilo in zaključek
1. Najpozneje v šestih mesecih po izteku obdobja, določenega v členu 16(4), zadevna država članica Komisiji predloži končno poročilo o izvajanju finančnega prispevka, vključno z:
(a)
vrsto ukrepov in glavnimi rezultati;
(b)
navedbo agencij, ki v državi članici izvajajo sveženj ukrepov;
(c)
značilnostmi ciljnih prejemnikov in njihovim zaposlitvenim statusom;
(d)
informacijami, ali je podjetje, z izjemo mikro ter malih in srednjih podjetij, v preteklih petih letih prejelo državno financiranje ali finančna sredstva iz Kohezijskega sklada ali strukturnih skladov Unije;
(e)
izkazom, ki upravičuje odhodke in po potrebi navaja dopolnjevanje ukrepov s tistimi, ki se financirajo iz Evropskega socialnega sklada (ESS).
Vsi podatki o prejemnikih so po možnosti razčlenjeni po spolu.
2. Komisija najpozneje šest mesecev po tem, ko prejme vse informacije, zahtevane v skladu z odstavkom 1, zaključi finančni prispevek z določitvijo končnega zneska finančnega prispevka iz ESPG in po potrebi preostanek zneska, če sploh, ki ga v skladu s členom 22 dolguje zadevna država članica.
Člen 19
Dveletno poročilo
1. Komisija do 1. avgusta 2015 in potem vsako drugo leto Evropskemu parlamentu in Svetu predstavi obširno poročilo o obsegu in kakovosti dejavnosti v okviru te uredbe in Uredbe(ES) št. 1927/2006 v prejšnjih dveh letih. Poročilo se osredotoči predvsem na rezultate, dosežene z ESPG, in vsebuje zlasti informacije v zvezi s predloženimi vlogami, sprejetimi sklepi, financiranimi ukrepi, odstotkom delavcev v posamezni državi članici, ki so se ponovno zaposlili, vključno s statističnimi podatki o deležu prejemnikov, ki so se ponovno vključili na trg dela, po državah članicah, ter z dopolnjevanjem takih ukrepov z ukrepi, ki se financirajo iz drugih skladov Unije, zlasti ESS, ter zaključkom izplačanih finančnih prispevkov. Poročilo vsebuje tudi navedbe tistih vlog, ki so bile zavrnjene ali zmanjšane zaradi pomanjkanja sredstev ali zaradi neupravičenosti.
2. Poročilo se v vednost posreduje Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in socialnim partnerjem.
Člen 20
Ocena
1. Komisija na lastno pobudo in v tesnem sodelovanju z državami članicami izvede:
(a)
do 30. junija 2017, vmesno oceno učinkovitosti in trajnosti doseženih rezultatov;
(b)
do 31. decembra 2021, naknadno oceno s pomočjo zunanjih strokovnjakov, da se izmerita učinek ESPG in njegova dodana vrednost.
2. Rezultati ocen iz odstavka 1 se v vednost posredujejo Evropskemu parlamentu, Svetu, Računskemu sodišču, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij in socialnim partnerjem. Priporočila iz ocen bi bilo treba upoštevati pri pripravi novih programov na področju zaposlovanja in socialnih zadev.
3. Ocene iz odstavka 1 vsebujejo podatke o številu vlog in zajemajo uspešnost ESPG po državah in po sektorjih, da se lahko oceni, ali ESPG dosega ciljne prejemnike.
Člen 21
Upravljanje in finančni nadzor
1. Brez poseganja v pristojnost Komisije za izvrševanje splošnega proračuna Unije države članice prevzamejo odgovornost v prvi fazi za upravljanje ukrepov, ki prejemajo podporo iz ESPG, in za finančni nadzor ukrepov. V ta namen ukrepi, ki jih sprejmejo, vključujejo:
(a)
preverjanje, da so bili sistemi upravljanja in nadzora uvedeni in se izvajajo tako, da zagotavljajo učinkovito in pravilno uporabo sredstev Unije po načelih dobrega finančnega poslovodenja;
(b)
preverjanje, da so bili financirani ukrepi pravilno izvedeni;
(c)
zagotavljanje, da so izdatki utemeljeni z zanesljivo spremno dokumentacijo, zakoniti in redni;
(d)
preprečevanje, ugotavljanje in popravljanje nepravilnosti, kakor so opredeljeni v členu 122 Uredbe (EU, Euratom) št. 1303/2013 in izterjavo neupravičeno plačanih zneskov in po potrebi zamudnih obresti. Države članice Komisijo uradno obvestijo o vseh takih nepravilnostih in jo redno obveščajo o poteku upravnih in pravnih postopkov.
2. Države članice imenujejo organe, odgovorne za upravljanje in nadzor ukrepov, ki prejemajo podporo iz ESPG v skladu s členom 59(3) finančne uredbe ter merili in postopki iz Uredbe (EU, Euratom) št. 1303/2013. Ti organi pri posredovanju končnega poročila iz člena 18 te uredbe posredujejo Komisiji informacije iz člena 59(5) finančne uredbe o izvajanju finančnega prispevka.
3. Kadar se ugotovijo nepravilnosti, države članice izvedejo potrebne finančne popravke. Popravki, ki jih izvedejo države članice, zajemajo ukinitev celotnega ali dela finančnega prispevka. Države članice izterjajo vsak neupravičeno izplačan znesek, ga povrnejo Komisiji, in kadar zadevna država članica zneska ne povrne v predpisanem roku, se izterjajo zamudne obresti.
4. Komisija v skladu s svojo pristojnostjo za izvrševanje splošnega proračuna Unije sprejme vse ukrepe, potrebne za preverjanje, da so financirani ukrepi izvedeni po načelih dobrega in učinkovitega finančnega poslovodenja. Odgovornost države članice prosilke je, da zagotavlja nemoteno delovanje sistemov upravljanja in nadzora. Komisija se prepriča, da sistemi delujejo.
V ta namen lahko uradniki ali uslužbenci Komisije, brez poseganja v pooblastila Računskega sodišča ali preglede, ki jih izvaja država članica v skladu z nacionalnimi zakoni in drugimi predpisi, izvajajo preglede na kraju samem, vključno z naključnimi pregledi ukrepov, ki se financirajo iz ESPG, z napovedjo najmanj en delovni dan vnaprej. Komisija obvesti državo članico prosilko, zato da dobi vso potrebno pomoč. Pri takih pregledih lahko sodelujejo uradniki ali uslužbenci zadevne države članice.
5. Države članice zagotovijo, da je vsa spremna dokumentacija v zvezi z nastalimi odhodki Komisiji in Računskemu sodišču na voljo še tri leta po zaključku finančnega prispevka, prejetega iz ESPG.
Člen 22
Povračilo finančnega prispevka
1. Kadar so dejanski stroški ukrepa nižji od ocenjenega zneska, izraženega v skladu s členom 15, Komisija z izvedbenim aktom sprejme sklep, s katerim od zadevne države članice zahteva povrnitev ustreznega zneska prejetega finančnega prispevka.
2. Kadar zadevna država članica ne izpolni obveznosti, navedenih v sklepu o finančnem prispevku, Komisija z izvedbenim aktom sprejme sklep o potrebnih ukrepih in od države članice zahteva povrnitev celotnega ali dela prejetega finančnega prispevka.
3. Pred sprejetjem sklepa v skladu z odstavkom 1 ali 2 Komisija ustrezno preveri zadevo in zlasti da zadevni državi članici na voljo določeno obdobje, v katerem predloži pripombe.
4. Če Komisija po potrebnih preverjanjih sklene, da država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti iz člena 21(1), ter ni bil dosežen dogovor in država članica v obdobju, ki ga je določila Komisija, ni izvedla popravkov, Komisija ob upoštevanju morebitnih pripomb države članice v roku treh mesecev po izteku obdobja iz odstavka 3 sklene izvesti potrebne finančne popravke z ukinitvijo celotnega ali dela prispevka iz ESPG za zadevni ukrep. Vsak znesek, neupravičeno izplačan zaradi ugotovljene nepravilnosti, se izterja, in če država članica prosilka zneska ne povrne v predpisanem roku, se izterjajo zamudne obresti.
Člen 23
Razveljavitev
Uredba (ES) št. 1927/2006 se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014.
Ne glede na prvi odstavek se navedena uredba še naprej uporablja za vloge, vložene do 31. decembra 2013.
Člen 24
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se za vse vloge, vložene med 1. januarjem 2014 in 31. decembrom 2020.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 17. decembra 2013