PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1358/2014
ze dne 18. prosince 2014,
kterým se mění nařízení (ES) č. 889/2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o původ živočichů pocházejících z ekologických chovů akvakultury, chovatelské postupy v akvakultuře, krmiva pro živočichy pocházející z ekologických chovů akvakultury a produkty a látky povolené pro použití v ekologické akvakultuře
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (1), a zejména na čl. 13 odst. 3, čl. 15 odst. 2 a článek 16 odst. 1 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 834/2007 stanoví základní požadavky pro ekologickou produkci mořských řas a živočichů pocházejících z akvakultury. Prováděcí pravidla pro tyto požadavky jsou stanovena v nařízení Komise (ES) č. 889/2008 (2).
(2)
V období od listopadu 2012 do dubna 2013 požádaly některé členské státy o revizi pravidel týkajících se produktů, látek, zdrojů krmiv a postupů, které jsou povoleny pro použití při ekologické produkci v rámci akvakultury. Tyto žádosti vyhodnotila skupina odborníků pro technické poradenství v oblasti ekologické produkce (EGTOP) zřízená rozhodnutím Komise 2009/427/ES (3). S přihlédnutím ke stanovisku skupiny EGTOP Komise shledala, že je zapotřebí aktualizovat a integrovat stávající pravidla pro provádění požadavků pro ekologickou produkci mořských řas a živočichů pocházejících z akvakultury.
(3)
Podle čl. 15 odst. 1 písm. a) bodu ii) nařízení (ES) č. 834/2007 nejsou-li mladí jedinci z ekologické líhně nebo z ekologického zemědělského podniku dostupní, mohou být za zvláštních podmínek dovezeni do zemědělského podniku živočichové, kteří nepocházejí z ekologického chovu. V nařízení (ES) č. 889/2008 se stanoví zvláštní omezení, pokud jde o živočichy pocházející z akvakultury odchycené ve volné přírodě, včetně odchytu juvenilních jedinců pocházejících z akvakultury ve volné přírodě. Některé tradiční postupy z oblasti extenzivního chovu ryb v mokřadech, například v rybnících s brakickou vodou, přílivových oblastech a pobřežních lagunách ohraničených náspy a břehy, existují po staletí a jsou pro místní společenství cennými z hlediska kulturního dědictví a zachování biologické rozmanitosti i z hospodářského hlediska. Za určitých podmínek nemají tyto postupy vliv na stav populace dotčeného druhu.
(4)
Z tohoto důvodu se má za to, že odchyt potěru ve volné přírodě pro účely odchovu v rámci těchto tradičních postupů v akvakultuře je v souladu s cíli, kritérii a zásadami ekologické produkce akvakultury, jsou-li zavedena řídicí opatření, jež schválil příslušný orgán odpovědný za řízení dotyčných rybích populací, která mají zajistit udržitelné využívání dotčených druhů, a též se má za to, že doplnění stavu je v souladu s těmito opatřeními a že ryby jsou krmeny výhradně krmivy, která jsou v životním prostředí přirozeně dostupná.
(5)
Skupina EGTOP vyjádřila obavu, že zdroje krmiv a doplňkových látek povolených v ekologické produkci v rámci akvakultury dostatečně nesplňují stravovací požadavky masožravých druhů ryb. Podle čl. 15 odst. 1 písm. d) bodu i) nařízení (ES) č. 834/2007 mají být zvířata krmena krmivem, které splňuje požadavky na výživu v různých fázích jejich vývoje. Proto by mělo být povoleno používat jak zdroj krmiv pro masožravé živočichy v ekologické akvakultuře celé ryby. Nemělo by to však vyvolat další tlak na ohrožené nebo nadměrně lovené populace. Z tohoto důvodu by se měly k výrobě krmiv pro masožravé živočichy v ekologické akvakultuře používat pouze produkty rybolovu, jejichž udržitelnost potvrdí třetí strana. V této souvislosti je důležitá důvěryhodnost režimu udržitelnosti, jež má spotřebitele ujistit o celkové udržitelnosti produktu ekologické akvakultury. Proto by příslušné orgány měly stanovit systémy certifikace, které vzhledem k zásadám udržitelného rybolovu stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (4) považují za přiměřené k prokázání udržitelnosti produktů rybolovu pro použití jako krmivo v ekologické akvakultuře. Při posuzování vhodnosti systémů certifikace lze jako referenci použít Pokyny FAO pro označování ryb a produktů rybolovu z mořských rybolovných úlovků z roku 2009 (5).
(6)
Skupina EGTOP rovněž zdůraznila, že ve stravě lososovitých ryb je nutné poskytnout dostatečné množství histidinu, aby se u těchto druhů zajistila vysoká úroveň zdraví a dobré životní podmínky. Vezmeme-li v úvahu významné kolísání hladiny histidinu u mořských surovin podle druhů a ročního období a také podle produkce, zpracování a podmínek skladování, v zájmu splnění stravovacích požadavků lososovitých ryb by mělo být povoleno používat histidin vyrobený fermentací.
(7)
Maximální množství rybí moučky povolené v současnosti v krmivech pro garnáty není dostačující k uspokojení jejich stravovacích potřeb, a mělo by proto být zvýšeno. Je-li to zapotřebí pro splnění kvantitativních stravovacích požadavků, mělo by v souladu s doporučeními zprávy skupiny EGTOP být povoleno přidat do krmiv cholesterol. Za tímto účelem by se měl použít, je-li k dispozici, ekologický cholesterol. Není-li ekologický cholesterol k dispozici, lze též použít cholesterol pocházející z vlny, měkkýšů nebo jiných zdrojů.
(8)
Výjimka stanovená v čl. 25k odst. 2 končí dne 31. prosince 2014; uvedený odstavec by proto měl být zrušen.
(9)
V zájmu zajištění souladu s čl. 15 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 834/2007 ve vztahu k chovu mladých jedinců pocházejících z ekologické líhně a z ekologických zemědělských podniků se považuje za nezbytné - a je v souladu se zprávou EGTOP - zavést zvláštní pravidla pro používání planktonu při krmení juvenilních jedinců pocházejících z ekologické akvakultury. Plankton je nezbytný pro chov juvenilních jedinců a není produkován podle ekologických pravidel.
(10)
Skupina EGTOP rovněž doporučila aktualizovat seznam látek povolených pro čištění a dezinfekci v ekologické akvakultuře, zejména pokud jde o možnost použití některých látek, které jsou již na seznamu uvedeny, i za přítomnosti živočichů. Příloha VII nařízení (ES) č. 889/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(11)
Oblast působnosti přílohy XIIIa nařízení (ES) č. 889/2008 ve smyslu vymezení z čl. 25f odst. 2 by měla být definována jasněji, zejména pokud jde o chovatelské postupy.
(12)
Maximální hustota chovu u sivena severního by se měla zvýšit, aby lépe odpovídala potřebám tohoto druhu. Maximální hustota chovu by měla být rovněž definována u raků. Příloha XIIIa nařízení (ES) č. 889/2008 by měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(13)
Nařízení (ES) č. 889/2008 by proto mělo být příslušným způsobem pozměněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem regulativního Výboru pro ekologickou produkci,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 889/2008 se mění takto:
1)
V článku 25e se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Pro účely odchovu je odchyt juvenilních jedinců pocházejících z akvakultury ve volné přírodě omezen na následující konkrétní případy:
a)
larvy a juvenilní jedinci ryb nebo korýšů, kteří se dostali do rybníků, do systémů oddělujících produkční jednotky od okolí a do ohrazených prostor při jejich napouštění;
b)
úhoř říční, pokud je pro danou lokalitu schválen plán chovu a lovu úhořů a pokud umělá reprodukce úhořů zůstane i nadále nevyřešena;
c)
odchyt potěru ve volné přírodě u jiných druhů než úhoře říčního pro účely odchovu v tradiční extenzivní akvakultuře, například v rybnících s brakickou vodou, přílivových oblastech a pobřežních lagunách ohraničených náspy a břehy:
i)
je-li doplnění stavu v souladu s řídícími opatřeními schválenými příslušnými orgány odpovědnými za řízení dotyčných rybích populací, aby se zajistilo udržitelné využívání dotčených druhů a
ii)
jsou-li ryby krmeny výhradně krmivy, která jsou přirozeně dostupná v životním prostředí.“
2)
V článku 25f se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Hustota chovu a chovatelské postupy jsou stanoveny v příloze XIIIa podle jednotlivých biologických druhů nebo jejich skupin. Při posuzování účinků hustoty chovu a chovatelských postupů na dobré životní podmínky chovaných ryb se sleduje stav těchto ryb (jako například poškození ploutví, jiná zranění, rychlost růstu, chování a celkový zdravotní stav) a kvalita vody.“
3)
V čl. 25k odst. 1 se doplňuje nové písmeno e), které zní:
„e)
krmiva pocházející z celých ryb ulovených v rámci rybolovu s potvrzením udržitelnosti podle režimu uznaného příslušným orgánem v souladu se zásadami stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 (6).
(6) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22).“" 						
4)
V článku 25k se zrušuje odstavec 2.
5)
V článku 25k se doplňuje nový odstavec, který zní:
„5. Histidin vyrobený fermentací lze použít v krmivu pro lososovité ryby, neposkytují-li krmné zdroje uvedené v odstavci 1 dostatečné množství histidinu, aby splňovaly stravovací potřeby daných ryb a zamezily u nich vzniku šedého zákalu.“
6)
V článku 25 l se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Pokud se přidává přirozené krmivo podle odstavce 2:
a)
může krmivo pro pangase (Pangasius spp.) uvedeného v oddílu 9 přílohy XIIIa obsahovat maximálně 10 % rybí moučky nebo rybího oleje pocházejících z udržitelného rybolovu;
b)
může krmivo pro garnáty uvedené v oddílu 7 přílohy XIIIa obsahovat maximálně 25 % rybí moučky a 10 % rybího oleje pocházejících z udržitelného rybolovu. K zabezpečení stravovacích potřeb garnátů lze jako doplněk jejich stravy použít ekologický cholesterol; není-li ekologický cholesterol k dispozici, lze též použít jiný než ekologický cholesterol pocházející z vlny, měkkýšů nebo jiných zdrojů.“
7)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 25la
Zvláštní pravidla ohledně krmiv pro juvenilní jedince pocházející z ekologické akvakultury
Při chovu larev juvenilních jedinců pocházejících z ekologické akvakultury lze jako krmivo použít konvenční fytoplankton a zooplankton.“
8)
V článku 25s se odstavec 6 nahrazuje tímto:
„6. Za účelem biologického omezení výskytu ektoparazitů je nutno používat pokud možno ryby-čističe, jakož i sladkou vodu, mořskou vodu a roztoky chloridu sodného.“
9)
Přílohy VII a XIIIa se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. prosince 2014.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1358/2014
z dne 18. decembra 2014
o spremembi Uredbe (ES) št. 889/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 glede izvora ekološko vzrejenih živali iz ribogojstva, gojitvenih praks v ribogojstvu, krme za ekološko vzrejene živali iz ribogojstva ter proizvodov in snovi, ki so odobreni za uporabo v ekološkem ribogojstvu
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (1), zlasti člena 13(3), člena 15(2) in člena 16(1) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (ES) št. 834/2007 določa osnovne zahteve v zvezi z ekološko pridelavo morskih alg in živali iz ribogojstva. Podrobna pravila za izvajanje navedenih zahtev so določena v Uredbi Komisije (ES) št. 889/2008 (2).
(2)
V obdobju od novembra 2012 do aprila 2013 so nekatere države članice zahtevale revizijo pravil o proizvodih, snoveh, virih krme in tehnikah, ki se lahko uporabljajo v ekološkem ribogojstvu. Navedene zahteve je ocenila skupina strokovnjakov za strokovno svetovanje v zvezi z ekološko pridelavo (v nadaljnjem besedilu: skupina EGTOP), ustanovljena s Sklepom Komisije 2009/427/ES (3). Ob upoštevanju mnenja skupine EGTOP je Komisija opredelila potrebo za posodobitev in integracijo obstoječih pravil za izvajanje zahtev glede ekološke pridelave morskih alg in ekološkega gojenja živali iz ribogojstva.
(3)
V skladu s členom 15(1)(a)(ii) Uredbe (ES) št. 834/2007 je dovoljeno na gospodarstvo pripeljati živali, ki niso bile ekološko gojene, če mladice iz ekološko gojenih plemenskih jat ali ekoloških gospodarstev niso na voljo. Uredba (ES) št. 889/2008 določa posebne omejitve glede prostoživečih živali iz ribogojstva, vključno z zbiranjem prostoživečih nedoraslih organizmov iz ribogojstva. Nekatere tradicionalne prakse intenzivnega ribogojstva na mokriščih, kot so ribniki s somornico, območja plimovanja in obalne lagune, zaprtih z nasipi in bregovi, se izvajajo že stoletja ter so dragocene za kulturno dediščino, ohranjanje biotske raznovrstnosti in z gospodarskega vidika za lokalne skupnosti. Navedene prakse pod nekaterimi pogoji ne vplivajo na stanje staležev zadevnih vrst.
(4)
Zato se šteje, da je zbiranje prostoživečega ribjega zaroda za namene nadaljnjega gojenja v navedenih praksah tradicionalnega ribogojstva v skladu s cilji, merili in načeli ekološkega ribogojstva, pod pogojem, da se izvajajo ukrepi upravljanja, ki jih odobri pristojni organ, odgovoren za upravljanje zadevnih staležev rib, za zagotovitev trajnostnega izkoriščanja zadevnih vrst, da je obnova staležev v skladu z navedenimi ukrepi in da se ribe krmijo izključno s krmo, ki je v okolju naravno na voljo.
(5)
Skupina EGTOP je izrazila zaskrbljenost, da viri krme in dodatkov, dovoljeni v ekološkem ribogojstvu, v zadostni meri ne izpolnjujejo prehranskih zahtev mesojedih vrst rib. V skladu s členom 15(1)(d)(i) Uredbe (ES) št. 834/2007 je treba živali krmiti s krmo, ki ustreza njihovim prehranskim potrebam na različnih stopnjah njihovega razvoja. Zato bi bilo treba odobriti uporabo celih rib kot vira krme za mesojede živali v ekološkem ribogojstvu. Vendar to ne bi smelo povzročiti dodatnega pritiska na ogrožene ali prelovljene staleže. Zato bi bilo treba za proizvodnjo krme za mesojede živali v ekološkem ribogojstvu uporabiti le ribiške proizvode, ki jih je tretja oseba potrdila kot trajnostne. V tem okviru je zaupanje v trajnostni sistem, ki se uporablja, pomembno za zagotovitev potrošnikom, da je ekološko ribogojstvo v celoti trajnostno. Zato bi morali pristojni organi opredeliti sisteme potrjevanja, za katere menijo, da so v skladu z načeli trajnostnega ribolova iz Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) primerni za dokazovanje trajnosti ribiških proizvodov, ki se uporabljajo kot krma v ekološkem ribogojstvu. Smernice FAO iz leta 2009 za okoljsko označevanje rib in ribiških proizvodov iz morskega ribolova (5) se lahko uporabljajo kot referenčni dokument pri ocenjevanju primernosti sistemov potrjevanja.
(6)
Skupina EGTOP je tudi izpostavila potrebo po zagotovitvi zadostne količine histidina v prehrani salmonidnih rib, da se zagotovi visoka raven zdravja in dobrobiti živali te vrste. Ob upoštevanju velikih razlik v količinah histidina v morskih surovinah glede na vrste in sezono kot tudi glede pogojev za proizvodnjo, predelavo in skladiščenje, bi bilo treba dovoliti uporabo histidina, proizvedenega s fermentacijo, za zadovoljitev prehranskih potreb salmonidnih rib.
(7)
Največja količina ribje moke, ki je trenutno dovoljena v krmi za škampe, ne zadošča njihovim prehranskim potrebam in bi jo bilo zato treba zvišati. V primeru potrebe po izpolnitvi kvantitativnih prehranskih zahtev bi bilo treba dovoliti dopolnitev krme s holesterolom v skladu s priporočili iz poročila skupine EGTOP. V ta namen bi bilo treba uporabiti ekološki holesterol, če je na voljo. Holesterol, pridobljen iz volne, lupinarjev ali drugih virov, se lahko prav tako uporabi, kadar ekološki holesterol ni na voljo.
(8)
Izvzetje, določeno v odstavku 2 člena 25k, preneha veljati 31. decembra 2014, zato bi bilo treba navedeni odstavek črtati.
(9)
Za zagotovitev skladnosti s členom 15(1)(a) Uredbe (ES) št. 834/2007 glede vzreje mladic, ki izvirajo iz ekološko gojenih plemenskih jat in ekoloških gospodarstev, se zdi potrebno in v skladu s poročilom skupine EGTOP uvesti posebna pravila za uporabo planktona za krmljenje ekološko gojenih nedoraslih organizmov. Plankton je potreben za vzrejo nedoraslih organizmov in se ne proizvaja v skladu s pravili za ekološko proizvodnjo.
(10)
Skupina EGTOP je tudi svetovala, da se posodobi seznam snovi, ki so dovoljene za čiščenje in razkuževanje v ekološkem ribogojstvu, zlasti glede možnosti uporabe nekaterih snovi, katerih prisotnost je celo dovoljena v živalih. Prilogo VII k Uredbi (ES) št. 889/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
(11)
Področje uporabe Priloge XIIIa k Uredbi (ES) št. 889/2008, kot je opredeljeno v členu 25f(2), bi bilo treba jasneje opredeliti, zlasti v zvezi z praksami gojenja.
(12)
Največjo dovoljeno gostoto jezerske zlatovčice bi bilo treba zvišati, da bodo bolje izpolnjene potrebe te vrste. Največjo gostoto živali bi bilo treba opredeliti tudi za rake. Prilogo XIIIa k Uredbi (ES) št. 889/2008 bi bilo treba ustrezno spremeniti.
(13)
Uredbo (ES) št. 889/2008 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
(14)
Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem regulativnega odbora za ekološko pridelavo -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Uredba (ES) št. 889/2008 se spremeni:
1.
v členu 25e se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
„4. Za namene nadaljnjega gojenja je zbiranje prostoživečih nedoraslih organizmov iz ribogojstva omejeno na naslednje primere:
(a)
naravno povečanje števila ličink rib ali rakov in nedoraslih organizmov pri polnjenju ribnikov, zaprtih sistemov ali ograjenih prostorov;
(b)
mlade jegulje, pod pogojem, da je vzpostavljen odobren načrt upravljanja jegulje v zvezi z lokacijo in da vprašanje umetnega razmnoževanja ostaja nerešeno;
(c)
zbiranje prostoživečega ribjega zaroda vrst, razen jegulje, za namene nadaljnjega gojenja v tradicionalnem intenzivnem ribogojstvu znotraj mokrišč, kot so ribniki s somornico, območja plimovanja in obalne lagune, zaprtih z nasipi in bregovi, pod pogojem, da:
(i)
je obnova staležev živali v skladu z ukrepi upravljanja, ki jih pristojni organi, odgovorni za upravljanje zadevnih ribjih staležev, odobrijo za zagotovitev trajnostnega izkoriščanja zadevne vrste, in
(ii)
se ribe krmijo izključno s krmo, ki je naravno na voljo v okolju.“
;
2.
v členu 25f se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
„2. Gostota živali in prakse gojenja so določene v Prilogi XIIIa, in sicer za vsako vrsto ali skupino vrst. Pri preučevanju vplivov gostote živali in praks gojenja na dobrobit gojenih rib se spremlja stanje rib (kot so: poškodbe plavuti in druge poškodbe, stopnja rasti, vedenje ter splošno zdravje) in kakovost vode.“
;
3.
v odstavku 1 člena 25(k) se doda naslednja točka (e):
„(e)
krmni proizvodi, pridobljeni iz celih rib, ulovljenih v ribogojnicah, ki so potrjene kot trajnostne v okviru sistema, ki ga pristojni organ priznava v skladu z načeli iz Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6).
(6) Uredba (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES (UL L 354, 28.12.2013, str. 22).“" 						
;
4.
v členu 25k se črta odstavek 2;
5.
v členu 25k se doda naslednji odstavek:
„5. Histidin, proizveden s fermentacijo, se lahko uporablja v krmnih obrokih za salmonidne ribe, kadar viri krme iz odstavka 1 ne zagotavljajo zadostne količine histidina za zadovoljitev prehranskih potreb rib in za preprečevanje nastanka sive mrene.“
;
6.
v členu 25l se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
„3. Pri dopolnitvi naravne krme v skladu z odstavkom 2:
(a)
lahko krmni obroki vitke some (Pangasius spp.) iz oddelka 9 Priloge XIIIa vsebujejo največ 10 % ribje moke ali ribjega olja iz trajnostnega ribolova;
(b)
lahko krmni obroki škampov iz oddelka 7 Priloge XIIIa vsebujejo največ 25 % ribje moke in 10 % ribjega olja iz trajnostnega ribolova. Za zagotovitev kvantitativnih prehranskih potreb škampov se lahko v njihovi prehrani uporabi ekološki holesterol; kadar ekološki holesterol ni na voljo, se lahko uporabi neekološki holesterol, pridobljen iz volne, lupinarjev ali drugih virov.“
;
7.
vstavi se naslednji člen 25la:
„Člen 25la
Posebna pravila o krmi za ekološko gojene nedorasle organizme
Pri gojenju ličink ekološko gojenih nedoraslih organizmov se kot krma lahko uporabita konvencionalni fitoplankton in zooplankton.“
;
8.
v členu 25s se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:
„6. Pri biološkem obvladovanju ektoparazitov imajo prednost ribe čistilke ter sladkovodne in slanovodne raztopine in raztopine natrijevega klorida.“
;
9.
prilogi VII in XIIIa se spremenita v skladu s Prilogo k tej uredbi.
Člen 2
Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2015.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 18. decembra 2014