PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 9. prosince 2014,
kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2013/463/EU, kterým se schvaluje makroekonomický ozdravný program pro Kypr
(2014/919/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 ze dne 21. května 2013 o posílení hospodářského a rozpočtového dohledu nad členskými státy eurozóny, jejichž finanční stabilita je postižena či ohrožena závažnými obtížemi (1), a zejména na čl. 7 odst. 2 a 5 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (EU) č. 472/2013 se vztahuje na členské státy, které jsou v době jeho vstupu v platnost již příjemci finanční pomoci, včetně pomoci z Evropského mechanismu stability (ESM).
(2)
Nařízení (EU) č. 472/2013 stanoví pravidla schválení makroekonomického ozdravného programu pro členské státy, které jsou příjemci finanční pomoci. Tato pravidla musí odpovídat ustanovením Smlouvy o zřízení Evropského mechanismu stability.
(3)
Na žádost Kypru ze dne 25. června 2012 o finanční pomoc z ESM Rada dne 25. dubna 2013 rozhodnutím 2013/236/EU (2) stanovila, že Kypr má důsledně provádět makroekonomický ozdravný program.
(4)
Dne 24. dubna 2013 Rada guvernérů ESM rozhodla poskytnout v zásadě stabilizační podporu pro Kypr a schválila memorandum o porozumění o zvláštních podmínkách hospodářské politiky a jeho podpis Komisí jménem ESM.
(5)
V souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU provedla Komise ve spolupráci s Evropskou centrální bankou (ECB) a tam, kde je to vhodné, i Mezinárodním měnovým fondem (MMF) pátý přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku tohoto přezkumu byl stávající makroekonomický ozdravný program upraven s ohledem na opatření kyperských úřadů přijatá do druhého čtvrtletí roku 2014.
(6)
Po vstupu nařízení (EU) č. 472/2013 v platnost byl přijat makroekonomický ozdravný program ve formě prováděcího rozhodnutí Rady. Z důvodu právní jasnosti a právní jistoty byl program opětovně přijat na základě čl. 7 odst. 2 nařízení (EU) č. 472/2013. Podstata programu zůstala stejná jako u programu, který byl schválen rozhodnutím 2013/236/EU, ale zahrnuje rovněž i výsledky přezkumu provedeného v souladu s čl. 1 odst. 2 rozhodnutí 2013/236/EU. Zároveň bylo zrušeno rozhodnutí Rady 2013/236/EU.
(7)
Prováděcí rozhodnutí Rady 2013/463/EU (3) již bylo změněno prováděcím rozhodnutím Rady 2014/169/EU (4). S ohledem na nejnovější vývoj by mělo být opět změněno.
(8)
Komise ve spolupráci s ECB a MMF provedla pátý přezkum za účelem posouzení pokroku dosaženého při provádění dohodnutých opatření, jakož i jejich účinnosti a hospodářského a sociálního dopadu. V důsledku toho by měly být provedeny změny v oblastech týkajících se reformy finančního sektoru, fiskální politiky a strukturálních reforem, a to zejména pokud jde o: i) vypracování aktualizovaného plánu pro postupné uvolňování vnějších omezení, u nějž se kyperské orgány zavázaly, že ho zahájí až po úspěšném dokončení komplexního posouzení a hladkého přechodu na jednotný mechanismus dohledu; ii) další opatření k posílení řízení úvěrů v selhání ze strany bank; iii) požadavek na ukončení následného opatření v souvislosti s auditem jednotlivých finančních institucí v roce 2013 a případné uložení sankcí a zveřejnění konečného rozhodnutí; iv) stanovení dalších opatření ke zlepšení operativní kapacity skupiny družstevních úvěrových institucí; v) přijetí nového komplexního rámce Radou ministrů, který stanoví vhodné postupy pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob, jakož i změny právního rámce zabavování nemovitostí zatížených hypotékou pro nesplácení hypotéčního úvěru, které přijala dolní komora kyperského parlamentu (jedná se o dvě dříve přijatá opatření), s podrobnými údaji o požadovaných prvcích těchto dvou nových rámců; vi) úpravu cílové hodnoty primárního fiskálního schodku v roce 2014 na nejvýše 210 milionů EUR (1,3 % HDP), aby byl zohledněn fiskální výsledek v první polovině roku 2014, předložení návrhu k zajištění daňové neutrality reformy systému sociálního zabezpečení a dosažení cílové hodnoty fiskálního schodku na rok 2015, zatímco cíl primárního přebytku pro rok 2017 byl za účelem hladkého provedení fiskální korekce v období 2017-2018 upraven směrem dolů na 2,5 % HDP; vii) stanovení dalších kroků pro realizaci procesu privatizace Kyperské správy přístavů (Cyprus Ports Authority) a Kyperského úřadu pro elektřinu (Electricity Authority of Cyprus); viii) jmenování nových komisařů a dvou asistentů komisaře v rámci nového daňového útvaru, vytvoření společné databáze daňových poplatníků a přijetí nezbytných právních předpisů, aby se zajistil výkon rozšířených pravomocí v oblasti výběru daní; ix) reformu zdanění nemovitostí, která má být provedena v roce 2015; x) zahrnutí dalších požadavků pro urychlení vydání dokladů o vlastnickém právu v oblasti regulace trhu s nemovitostmi; xi) vypracování návrhu akčního plánu pro řešení nevyřízených soudních případů, podrobné statistické údaje o nevyřízených soudních případech a o délce řízení, jakož i zřízení správního soudu; xii) posouzení článků stávajícího zákona o Kyperské organizaci cestovního ruchu, které mohou narušovat hospodářskou soutěž; a xiii) předběžné posouzení technického a ekonomického potenciálu pro další zvýšení výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů energie a nákladové ceny různých druhů obnovitelných zdrojů v porovnání s konvenčními zdroji primární energie spolu se začleněním opatření pro zlepšení kapacity a nezávislosti Kyperského energetického regulačního úřadu (CERA).
(9)
V průběhu provádění komplexního balíčku politických opatření pro Kypr by Komise měla poskytovat další politické poradenství a odbornou pomoc v konkrétních oblastech. Členský stát podléhající makroekonomickému ozdravnému programu, který se potýká s nedostatečnou správní kapacitou, má o technickou pomoc požádat Komisi, která může pro tento účel ustavit skupiny odborníků.
(10)
Kyperské orgány by si měly při přípravě, provádění, sledování a hodnocení makroekonomického ozdravného programu vyžádat v souladu se stávajícími vnitrostátními pravidly a zvyklostmi stanoviska sociálních partnerů a organizací občanské společnosti,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Článek 2 prováděcího rozhodnutí 2013/463/EU se mění takto:
1)
Odstavec 5 se nahrazuje tímto:
„5. Ve snaze ozdravit svůj finanční sektor bude Kypr nadále pokračovat v restrukturalizaci bankovního sektoru a sektoru družstevních úvěrových institucí, bude pokračovat v posilování dohledu a regulace v souvislosti s probíhajícím přechodem na jednotný mechanismus dohledu, provede reformu rámce pro restrukturalizaci dluhu a postupně zruší omezující opatření v souladu se svým plánem a současně zajistí finanční stabilitu.
Program stanoví tato opatření a výstupy:
a)
zajištění bedlivého sledování stavu likvidity v bankovním sektoru. Bedlivě jsou sledována dočasná omezení volného toku kapitálu (jako například omezení výběrů hotovosti, plateb a převodů). Postupné uvolňování vnějších omezujících opatření musí být v souladu se stabilitou finančního sektoru a zachovávat dostatečné rezervy likvidity. Kyperská centrální banka (CBC) bude kontrolovat na místě, jak jsou omezení uplatňována, a v případě potřeby přijme vhodná opatření v oblasti dohledu. Další liberalizaci vnějších omezujících opatření zváží kyperské orgány až po úspěšném dokončení komplexního posouzení a hladkém přechodu na jednotný mechanismus dohledu. Cílem je, aby tyto kontroly zůstaly zachovány jen po dobu nezbytně nutnou k tomu, aby byla omezena vážná rizika pro stabilitu finančního systému. Po dokončení komplexního posouzení bude aktualizován a zveřejněn plán postupného uvolňování omezujících opatření. Plány v oblasti financování a kapitálu domácích bank, které jsou závislé na financování centrální bankou nebo na státní podpoře, musí realisticky odrážet očekávané snižování pákového efektu v bankovním sektoru a omezovat závislost na úvěrech od centrálních bank, aniž by došlo k nucenému prodeji aktiv a zamrznutí úvěrového trhu;
b)
úprava minimálních kapitálových požadavků při zohlednění parametrů posouzení rozvah a zátěžového testu pro celou Unii;
c)
zajištění toho, že plány na restrukturalizaci budou před poskytnutím jakékoli státní podpory formálně schváleny podle pravidel pro poskytování státní podpory. Banky s nedostatkem kapitálu mohou za předpokladu, že ostatní opatření nejsou dostatečná, požádat o podporu na rekapitalizaci od státu v souladu s postupy pro státní podporu. Banky s plány restrukturalizace budou podávat zprávy o pokroku při jejich provádění;
d)
zajištění toho, že bude vytvořen a zprovozněn úvěrový rejstřík;
e)
zohlednění přechodu na jednotný mechanismus dohledu, zajištění plného provedení regulačního rámce, pokud jde o poskytování půjček, znehodnocení aktiv a tvorbu rezerv;
f)
zavedení povinných požadavků na zveřejňování, aby bylo zajištěno, že banky pravidelně sdělují kyperským orgánům a trhům, jak pokračuje restrukturalizace jejich činnosti;
g)
zajištění revize směrnice o správě a řízení bank, která stanoví, mimo jiné, vztahy mezi bankovními odděleními vnitřního auditu a orgány bankovního dohledu;
h)
posílení správy a řízení bank, včetně zákazu poskytování úvěrů nezávislým členům správní rady nebo osobám, které jsou s nimi spojeny;
i)
zajištění potřebného počtu zaměstnanců a změn v souvislosti s novou odpovědností přijatou Kyperskou centrální bankou, včetně zajištění oddělení výkonu funkce řešení krize a funkce dohledu, provedení jednotného souboru pravidel ve vnitrostátním právu, včetně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/59/EU (5) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/49/EU (6);
j)
posílení řízení úvěrů v selhání při zohlednění vývoje a harmonogramu jednotného mechanismus dohledu. To zahrnuje především: revizi kodexu chování a politik a postupů v oblasti správy bankovních nedoplatků; sledování cílů restrukturalizace stanovených Kyperskou centrální bankou; opatření, která umožní poskytovatelům úvěrů získávat přiměřené finanční informace o finanční situaci příjemců úvěrů a podat návrh na, domoci se a uskutečnit obstavení finančního majetku a výnosů příjemců úvěrů, kteří nesplácejí své závazky; opatření, která umožní a usnadní převod stávajících jednotlivých úvěrů jejich poskytovateli na třetí strany, spolu se všemi kolaterály a jistotami, bez nutnosti získání souhlasu příjemce úvěru;
k)
zmírnění omezení pro zabavování kolaterálu. To bude zahrnovat též přípravu právních předpisů na základě rámce pro komplexní reformu ke stanovení vhodných postupů pro řešení platební neschopnosti podniků a fyzických osob, jakož i k zajištění hladkého a účinného fungování přepracovaných rámcových podmínek pro zabavování nemovitostí a insolvenční řízení. Po reformě nového právního rámce pro restrukturalizaci dluhu soukromého sektoru bude tento rámec přezkoumán a podle potřeby budou vymezena další opatření;
l)
sladění regulace družstevních úvěrových institucí a dohledu nad nimi s podmínkami platnými pro komerční banky;
m)
zajištění, aby skupina družstevních úvěrových institucí zajistila včasné a úplné provedení dohodnutého plánu restrukturalizace a přijala další opatření ke zlepšení své operativní kapacity, zejména v oblastech správy nedoplatků, manažerského informačního systému, správy a řídicí kapacity;
n)
další posílení rámce proti praní peněz a provádění akčního plánu zajišťujícího uplatňování lepších postupů, pokud jde o hloubkové prověřování klienta a transparentnost subjektů, a to v souladu s osvědčenými postupy.
2)
V odstavci 8 se písmeno e) nahrazuje tímto:
„e)
přijetí zákona k dosažení solidního systému správy a řízení státních a polostátních podniků a provedení plánu privatizace, což pomůže zlepšit hospodářskou výkonnost a obnovit udržitelnost dluhu;“
.
3)
Odstavec 13 se nahrazuje tímto:
„13. Musí se zvýšit rychlost práce soudů a nevyřízené soudní případy musí být vyřešeny do konce programu. Kypr přijme iniciativy na posílení konkurenceschopnosti svého odvětví cestovního ruchu provedením konkrétního akčního plánu, který povede k dosažení kvantifikovaných cílů obsažených mimo jiné v revidované strategii cestovního ruchu na období 2011-2015, a změnou zákona o Kyperské organizaci cestovního ruchu, zejména článků, které mohou narušovat hospodářskou soutěž v odvětví cestovního ruchu. Kypr provede strategii pro leteckou politiku vedoucí k přizpůsobení vnější politiky Kypru v oblasti letectví, přičemž zohlední vnější politiku EU v oblasti letectví a dohody EU v oblasti letecké dopravy a zároveň zajistí dostatečnou leteckou dostupnost.“
4)
V odstavci 14 se písmeno b) nahrazuje tímto:
„b)
komplexní nástin regulačního režimu a organizace trhu pro restrukturalizované odvětví energetiky a plynu, včetně předběžného posouzení potenciálu pro zvýšení výroby elektřiny využitím obnovitelných zdrojů energie; a“
.
5)
Odstavec 16 se nahrazuje tímto:
„16. Při tvorbě komplexní a soudržné strategie růstu zohlední Kypr tuto strategii, čímž posílí probíhající reformu veřejné správy, reformu správy veřejných financí, další závazky v kyperském makroekonomickém ozdravném programu a příslušné iniciativy Unie, přičemž zohlední dohodu o partnerství pro provádění evropských strukturálních a investičních fondů. Strategie růstu bude vypracována, koordinována a prosazována prostřednictvím jediného orgánu, který bude vytvořen z již zřízené pracovní skupiny pro růst a bude zakotven ve vnitrostátním institucionálním rámci.“
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 9. prosince 2014.
IZVEDBENI SKLEP SVETA
z dne 9. decembra 2014
o spremembi Izvedbenega sklepa 2013/463/EU o odobritvi programa makroekonomskega prilagajanja za Ciper
(2014/919/EU)
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 472/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o okrepitvi gospodarskega in proračunskega nadzora v državah članicah euroobmočja, ki so jih prizadele ali jim grozijo resne težave v zvezi z njihovo finančno stabilnostjo (1), ter zlasti člena 7(2) in (5) Uredbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Uredba (EU) št. 472/2013 se uporablja za države članice, ki so na dan začetka njene veljavnosti že prejemale finančno pomoč, vključno s finančno pomočjo iz evropskega mehanizma za stabilnost (EMS).
(2)
Uredba (EU) št. 472/2013 določa pravila za odobritev programa makroekonomskega prilagajanja za države članice, ki prejemajo finančno pomoč. Navedena pravila morajo biti v skladu s Pogodbo o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost (PEMS).
(3)
Svet je 25. aprila 2013 glede prošnje Cipra za finančno pomoč iz EMS z dne 25. junija 2012 s Sklepom 2013/236/EU (2) odločil, da mora Ciper dosledno izvajati program makroekonomskega prilagajanja.
(4)
Svet guvernerjev EMS je 24. aprila 2013 odločil, da Cipru načeloma odobri pomoč za stabilnost, pri čemer je odobril Memorandum o soglasju o posebnem gospodarskopolitičnem pogojevanju ter njegov podpis s strani Komisije v imenu EMS.
(5)
V skladu s členom 1(2) Sklepa 2013/236/EU je Komisija v povezavi z Evropsko centralno banko (ECB) in po potrebi z Mednarodnim denarnim skladom (MDS) izvedla peti pregled, da bi ocenila napredek pri izvajanju dogovorjenih ukrepov, pa tudi njihove učinkovitosti ter ekonomskega in socialnega vpliva. Na podlagi tega pregleda je bil obstoječi program makroekonomskega prilagajanja dopolnjen tako, da odraža ukrepe, ki so jih ciprski organi izvedli v drugem četrtletju leta 2014.
(6)
Zaradi začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 472/2013 je bil program makroekonomskega prilagajanja sprejet v obliki izvedbenega sklepa Sveta. Program je bil zaradi pravne jasnosti in pravne varnosti ponovno sprejet na podlagi člena 7(2) Uredbe (EU) št. 472/2013. Vsebina programa je ostala enaka tisti, ki je bila odobrena s Sklepom 2013/236/EU, vendar je vključevala tudi rezultate pregleda, opravljenega v skladu s členom 1(2) Sklepa 2013/236/EU. Hkrati je bil Sklep 2013/236/EU razveljavljen.
(7)
Izvedbeni sklep Sveta 2013/463/EU (3) je že bil spremenjen z Izvedbenim sklepom Sveta 2014/169/EU (4). Glede na najnovejši razvoj dogodkov bi ga bilo treba ponovno spremeniti.
(8)
Komisija je v povezavi z ECB in MDS izvedla peti pregled, da bi ocenila napredek pri izvajanju dogovorjenih ukrepov, pa tudi njihove učinkovitosti ter ekonomskega in socialnega vpliva. Na podlagi tega pregleda bi bilo treba izvesti spremembe na področjih reforme finančnega sektorja, fiskalne politike in strukturnih reform, zlasti v zvezi s/z: (i) zagotovitvijo posodobljenega načrta za postopno omilitev zunanjih omejitev, glede katerih se organi zavežejo, da jih bodo začeli izvajati šele po uspešnem zaključku celovite ocene in nemotenem prehodu na enotni mehanizem nadzora (EMN); (ii) dodatnimi ukrepi za krepitev upravljanja slabih posojil preko bank; (iii) zahtevo po nadaljnjih ukrepih na podlagi revizije iz leta 2013 glede posameznih finančnih institucij, odreditvijo sankcij, če je to ustrezno, in objavo dokončnega sklepa; (iv) uvedbo dodatnih ukrepov za izboljšanje operativne zmogljivosti skupine zadrug; (v) novim celovitim okvirom o ustreznih postopkih v primeru insolventnosti pravnih in fizičnih oseb, ki ga sprejme Svet ministrov, ter spremembami pravnega okvira v zvezi z zasegom premoženja, zavarovanega s hipoteko, ki jih sprejme predstavniški dom (to sta dva predhodna ukrepa), s podrobnejšo opredelitvijo potrebnih elementov teh dveh novih okvirov; (vi) popravkom ciljnega primarnega javnofinančnega primanjkljaja za leto 2014 na največ 210 milijonov EUR (1,3 % BDP), da se upoštevajo fiskalni rezultati v prvi polovici leta 2014, predložitvijo predloga za zagotovitev fiskalne nevtralnosti reforme sistema socialnega varstva ter za dosego ciljnega javnofinančnega primanjkljaja za leto 2015, pri čemer je bil cilj primarnega presežka za leto 2017 popravljen navzdol na 2,5 % BDP, da se v obdobju 2017-2018 omogoči nemotena javnofinančna prilagoditev; (vii) določitvijo nadaljnjih ukrepov za izvedbo procesa privatizacije ciprskega pristaniškega organa in ciprskega organa za električno energijo; (viii) imenovanjem novih komisarjev in dveh namestnikov komisarjev za novo ustanovljeni davčni oddelek, vzpostavitvijo skupne podatkovne zbirke o davčnih zavezancih ter sprejetjem potrebnih predpisov za izvajanje okrepljenih pooblastil za pobiranje davkov; (ix) izvedbo reforme v letu 2015 na področju obdavčevanja nepremičnin; (x) vključitvijo dodatnih zahtev za pospešitev izdajanja listin o lastništvu na stanovanjskem trgu; (xi) predložitvijo osnutka akcijskega načrta za odpravo sodnih zaostankov, pripravo podrobnih statističnih podatkov o sodnih zaostankih in trajanju postopkov ter za ustanovitev upravnega sodišča; (xii) oceno členov trenutno veljavnega zakona o ciprski turistični organizaciji, ki bi lahko ovirali konkurenco; ter (xiii) predhodno oceno tehničnega in ekonomskega potenciala za nadaljnje povečanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije ter stroškovne cene različnih virov obnovljive energije v primerjavi s konvencionalnimi viri primarne energije, skupaj z ukrepi za izboljšanje zmogljivosti in povečanje neodvisnosti ciprskega regulatornega organa za energijo (CERA).
(9)
Komisija bi morala med celotnim postopkom izvajanja ciprskega celovitega svežnja politik zagotavljati dodatne nasvete glede politik in tehnično pomoč na specifičnih področjih. Država članica, ki se pri izvajanju programa makroekonomskega prilagajanja srečuje z nezadostnimi upravnimi zmogljivostmi, zaprosi Komisijo za tehnično pomoč, slednja pa lahko v ta namen sestavi skupine strokovnjakov.
(10)
Ciprski organi bi morali v skladu z obstoječimi nacionalnimi pravili in praksami v pripravo, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje programa makroekonomskega prilagajanja vključiti socialne partnerje in organizacije civilne družbe -
SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Člen 2 Izvedbenega sklepa 2013/463/EU se spremeni:
1.
odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
„5. Za ponovno vzpostavitev solidnosti finančnega sektorja Ciper nadaljuje izvajanje prestrukturiranja bančnega sektorja in sektorja zadružnih kreditnih institucij, nadaljuje krepitev nadzora in urejanja v okviru prehoda na EMN, ki trenutno poteka, izvede reformo okvira prestrukturiranja dolga ter postopno odpravi omejevalne ukrepe v skladu z njegovim časovnim načrtom, pri čemer hkrati zagotavlja finančno stabilnost.
V okviru programa so določeni naslednji ukrepi in rezultati:
(a)
zagotavljanje natančnega spremljanja likvidnosti bančnega sektorja. Začasne omejitve prostega pretoka kapitala (med drugim omejitve plačil in prenosa sredstev) se natančno spremljajo. Postopna omilitev zunanjih omejevalnih ukrepov mora biti združljiva s stabilnostjo finančnega sektorja in ohranjanjem zadostnih likvidnostnih rezerv. Centralna banka Cipra bo v zvezi z izvajanjem omejitev opravljala inšpekcijske preglede na kraju samem in po potrebi sprejela ustrezne nadzorne ukrepe. Organi bodo preučili možnosti za nadaljnjo liberalizacijo zunanjih omejevalnih ukrepov šele po uspešnem zaključku celovite ocene in nemotenem prehodu na EMN. Cilj je doseči, da se nadzor izvaja le tako dolgo, kot je to nujno za obvladovanje resnih tveganj za stabilnost finančnega sistema. Časovni načrt za postopno omilitev omejevalnih ukrepov bo posodobljen na podlagi rezultatov celovite ocene in objavljen. V načrtih glede financiranja in kapitala domačih bank, ki so odvisne od financiranja centralne banke ali prejemanja državne pomoči, je treba realno upoštevati pričakovano zmanjšanje finančnega vzvoda v bančnem sektorju, njihov cilj pa mora biti zmanjšati odvisnost od najemanja posojil pri centralni banki ter hkrati preprečiti hitro prodajo premoženja in kreditni krč;
(b)
prilagoditev minimalnih kapitalskih zahtev ob upoštevanju parametrov ocene bilance stanja in testa izjemnih situacij za celotno Unijo;
(c)
zagotavljanje, da so pred dodelitvijo kakršne koli državne pomoči vsi načrti prestrukturiranja formalno odobreni v skladu s pravili o državni pomoči. Kadar drugi ukrepi ne zadoščajo, lahko banke, ki jim primanjkuje kapitala, v skladu s postopki državne pomoči prosijo za pomoč države za dokapitalizacijo. Banke z načrti prestrukturiranja poročajo o napredku pri izvajanju teh načrtov;
(d)
zagotovitev vzpostavitve in delovanja evidence posojil;
(e)
ob upoštevanju prehoda na EMN, zagotovitev polnega izvajanja regulatornega okvira v zvezi z odobritvijo kreditov ter oslabitvijo in zagotavljanjem sredstev;
(f)
uvedba zahtev po obveznem razkritju za zagotovitev, da bodo banke redno poročale organom in trgom o napredku pri prestrukturiranju svojega poslovanja;
(g)
zagotovitev revizije direktive o upravljanju, v kateri bo med drugim določena interakcija med oddelki bank za notranjo revizijo in nadzorniki bank;
(h)
krepitev upravljanja bank, vključno s prepovedjo dajanja posojil neodvisnim članom odbora ali osebam, ki so z njimi povezane;
(i)
zagotovitev potrebnega osebja in izvedba sprememb zaradi nove odgovornosti Centralne banke Cipra, vključno z zagotavljanjem ločevanja med nalogami reševanja in nadzornimi nalogami ter prenosom enotnega pravilnika v nacionalno pravo, vključno z Direktivo 2014/59/EU Evropskega parlamenta in Sveta (5) ter Direktivo 2014/49/EU Evropskega parlamenta in Sveta (6);
(j)
okrepitev upravljanja slabih posojil ob upoštevanju razvoja in časovnih okvirov EMN. To vključuje zlasti: pregled kodeksa ravnanja ter politik in praks bank na področju upravljanja zaostalih plačil; spremljanje ciljev prestrukturiranja, ki jih je določila Centralna banka Cipra; ukrepe za zagotovitev, da posojilodajalci dobijo zadostne finančne podatke o finančnem položaju posojilojemalcev ter da lahko zahtevajo, pridobijo in uveljavijo zaseg finančnih sredstev in prihodkov posojilojemalcev, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti; ukrepe, s katerimi se posojilodajalcem omogoči in olajša prenos obstoječih posameznih posojil, skupaj z vsemi jamstvi in instrumenti zavarovanja, na tretje osebe, ne da bi morali pred tem pridobiti soglasje posojilojemalca;
(k)
omilitev omejitev glede zasega jamstev. To spremlja pripravo zakonodaje na podlagi celovitega okvira reform, ki določa ustrezne postopke v primeru insolventnosti pravnih in fizičnih oseb ter zagotavlja nemoteno in učinkovito delovanje revidiranih okvirov za prisilno izvršbo in insolventnost. Poleg tega se po reformi novi pravni okvir za prestrukturiranje dolga zasebnega sektorja pregleda in po potrebi se določijo dodatni ukrepi;
(l)
dokončanje harmonizacije regulacije in nadziranja zadružnih kreditnih institucij z regulacijo in nadziranjem poslovnih bank;
(m)
zagotovitev, da skupina zadrug skrbi za pravočasno in popolno izvedbo dogovorjenega načrta za prestrukturiranje ter sprejme dodatne ukrepe za povečanje svoje operativne zmogljivosti, zlasti na področjih upravljanja zaostalih plačil, informacijskega sistema za upravljanje, upravljanja in zmogljivosti vodenja;
(n)
nadaljnja krepitev okvira za boj proti pranju denarja in izvajanje akcijskega načrta za zagotavljanje uporabe izboljšanih praks v zvezi s skrbnim preverjanjem strank in preglednostjo subjektov v skladu z najboljšimi praksami.
;
2.
v odstavku 8 se točka (e) nadomesti z naslednjim:
„(e)
sprejetje zakona za vzpostavitev trdnega sistema korporativnega upravljanja za podjetja v državni lasti in v delni državni lasti ter izvedba načrta privatizacije, da bi se izboljšala gospodarska učinkovitost in ponovno vzpostavilo vzdržno zadolževanje;“
;
3.
odstavek 13 se nadomesti z naslednjim:
„13. Pospeši obravnavo sodnih primerov in do konca programa odpravi sodne zaostanke. Ciper sprejme spodbude za povečanje konkurenčnosti v sektorju turizma z izvajanjem konkretnega akcijskega načrta, ki omogoči doseganje količinsko opredeljenih ciljev med drugim iz pred kratkim revidirane strategije za turizem za obdobje 2011-2015, in z oceno ciprskega zakona o turističnih organizacijah, in sicer tistih njegovih členov, ki bi lahko ovirali konkurenco v turističnem sektorju. Ciper izvede letalsko-politično strategijo, ki omogoči prilagoditev zunanje letalske politike Cipra ob upoštevanju zunanje letalske politike EU in sporazumov EU o letalskem prometu, pri čemer se hkrati zagotovijo zadostne povezave v letalskem prometu.“
;
4.
v odstavku 14 se točka (b) nadomesti z naslednjim:
„(b)
celovit pregled regulatornega režima in ureditve trga prestrukturiranega energetskega sektorja in sektorja plina, vključno s predhodno oceno možnosti za povečanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije, in“
;
5.
odstavek 16 se nadomesti z naslednjim:
„16. Ciper pri oblikovanju celovite in skladne strategije rasti upošteva reformi javne uprave in upravljanja javnih financ, ki se izvajata, ter druge zaveze v ciprskem programu makroekonomskega prilagajanja in zadevne pobude Unije, ob upoštevanju partnerskega sporazuma za izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Strategijo za rast bo oblikoval, usklajeval in izvrševal enoten organ, ki se bo razvil iz že ustanovljene projektne skupine za rast in bo del nacionalnega institucionalnega okvira.“
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Republiko Ciper.
V Bruslju, 9. decembra 2014