PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 695/2013
ze dne 15. července 2013,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušují antidumpingová opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a po částečném prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 452/2007 (2) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 9,9 % do 38,1 % z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“) a Ukrajiny. Prováděcím nařízením (EU) č. 1243/2010 (3) uložila Rada po novém šetření podle článku 5 základního nařízení („původní šetření“) konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(2)
Prováděcím nařízením (EU) č. 270/2010 (4) uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken společnosti Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(3)
Prováděcím nařízením (EU) č. 580/2010 (5) Rada změnila platné konečné antidumpingové clo z dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny na 7 % po částečném prozatímním přezkumu omezeném pouze na posouzení dumpingu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Prováděcím nařízením (EU) č. 77/2010 (6) uložila Rada po přezkumu pro nového vývozce podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení konečné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken společnosti Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken.
(5)
Prováděcím nařízením (EU) č. 805/2010 (7) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken společnosti Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan, čínskému vyvážejícímu výrobci žehlicích prken, a tímto opatřením naplnila rozsudek Soudního dvora ve věci C-141/08 P (8).
(6)
Prováděcím nařízením (EU) č. 987/2012 (9) Rada opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky, vyráběných společností Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., a tímto opatřením splnila požadavky rozsudku Tribunálu ve věci T-274/07 (10).
(7)
Výše uvedená šetření se dále uvádějí pod názvem „předchozí šetření“.
2. Žádosti o přezkum
2.1. Přezkum před pozbytím platnosti platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině a ČLR
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 25. ledna 2012 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(9)
Žádost podali tři výrobci v Unii představující významnou část, v tomto případě více než 40 %, celkové výroby žehlicích prken v Unii (dále jen „žadatelé o přezkum před pozbytím platnosti“).
(10)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti se týkala všech zemí, na které se v současnosti vztahují platná nařízení, jmenovitě na ČLR a Ukrajinu, a její odůvodnění se opíralo o to, že pozbytí platnosti opatření bude mít pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(11)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. dubna 2012 oznámila prostřednictvím Úředního věstníku Evropské unie (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.2. Částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření vůči Ukrajině, pokud se jedná o jediného vyvážejícího výrobce na Ukrajině
(12)
Dne 17. března 2012 Komise obdržela žádost o zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na dumping podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Tuto žádost podala společnost Eurogold Industries Ltd., jediný vyvážející výrobce dotčeného výrobku z Ukrajiny („žadatel o prozatímní přezkum“).
(13)
Podle žadatele o prozatímní přezkum se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a tyto změny byly trvalé povahy. Na základě těchto změn bylo uvedeno, že platná antidumpingová opatření již nejsou pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.
(14)
Komise tento přezkum zahájila dne 12. června 2012 („oznámení o zahájení prozatímního přezkumu“) (13) poté, co po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu.
3. Šetření
3.1. Přezkum před pozbytím platnosti
a) Období šetření a posuzované období v šetření přezkumu před pozbytím platnosti
(15)
Šetření dumpingu a újmy pro přezkum před pozbytím platnosti zahrnovalo období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti“). Zkoumání trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce šetření přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „posuzované období“).
b) Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku
(16)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených vyvážejících zemí. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení před pozbytím platnosti předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(17)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(18)
Čínští vyvážející výrobci byli požádáni, aby se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, aby mohla Komise rozhodnout, zda je nutný výběr vzorku, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek. Pouze dva vyvážející výrobci v ČLR se přihlásili a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Výběr vzorku se proto nepovažoval za nutný.
(19)
V souběžném částečném prozatímním přezkumu spolupracoval jediný ukrajinský vyvážející výrobce, který požádal, aby pro účely tohoto přezkumu před pozbytím platnosti byly použity údaje ověřené a shromážděné v souvislosti s prozatímním přezkumem (viz 31. bod odůvodnění níže).
(20)
V oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oznámila, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří společností vybraných celkem z 20-30 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek. Tři vybrané společnosti byly vybrány na základě objemu jejich prodeje a výroby obdobného výrobku v roce 2011 a rovněž na základě jejich zeměpisné polohy v Unii. Vzorek představoval více než 40 % celkové odhadované výroby a celkového odhadovaného prodeje v Unii v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a byl tudíž považován za reprezentativní. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby nahlédly do spisu a aby se do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu vyjádřily k vhodnosti tohoto výběru. Žádná zúčastněná strana nevyjádřila k navrženému vzorku připomínky.
(21)
Nepřihlásili se a v šetření přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali žádní dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení.
c) Dotazníky a ověřování
(22)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.
(23)
Dotazníky byly zaslány oběma čínským vyvážejícím výrobcům, kteří se přihlásili v rámci výběru vzorku. Pouze jeden z těchto čínských vyvážejících výrobců spolupracoval a vyplnil dotazník.
(24)
Vyplněné dotazníky došly od tří výrobců v Unii zařazených do vzorku. Kromě toho čtyři spolupracující výrobci v Unii poskytli obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(25)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
-
ČLR
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, provincie Guangdong, ČLR
-
Brabantia S&S, Hongkong
-
Výrobci v Unii:
-
Colombo New Scal SpA., Itálie
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Polsko
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Spojené království.
(26)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým v původním šetření nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země inspekce v prostorách následující společnosti:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(27)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a ukončit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím poskytnout vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
3.2. Částečný prozatímní přezkum
a) Období šetření v prozatímním šetření přezkumu
(28)
Období šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení týkající se dovozu z Ukrajiny zahrnovalo období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období šetření v rámci prozatímního přezkumu“). Starší období šetření, např. takové, jaké bylo použito v přezkumu před pozbytím platnosti, by neodpovídalo požadavkům čl. 6 odst. 1 základního nařízení. Podobné období šetření bylo navíc použito v souběžném řízení o refundaci.
b) Strany dotčené šetřením
(29)
Komise úředně vyrozuměla žadatele o prozatímní přezkum a zástupce dotčené vyvážející země o zahájení částečného prozatímního přezkumu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v předběžném oznámení o zahájení přezkumu předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
c) Dotazníky a ověřování
(30)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem stanovení dumpingu žadatele o prozatímní přezkum a potřeby zachování opatření.
(31)
Žadatel o prozatímní přezkum představoval veškerý dovoz dotčeného výrobku z Ukrajiny. Této společnosti byl zaslán dotazník a ona spolupracovala a vyplnila ho. Inspekční návštěva se uskutečnila v těchto prostorách:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Žitomir, Ukrajina
d) Poskytování informací
(32)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí zastavit šetření týkající se antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím podat vysvětlení. Žádné připomínky nedošly.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(33)
Výrobek, který je předmětem přezkumu před pozbytím platnosti a částečného prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, na nějž se vztahuje nařízení Rady (ES) č. 452/2007 a prováděcím nařízení Rady (EU) č. 1243/2010, konkrétně žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(34)
Současná přezkumná šetření potvrdila, že stejně jako v původních šetřeních má dotčený výrobek a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na domácích trzích v dotčených zemích, žehlicí prkna vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie a žehlicí prkna vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země Ukrajiny stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné základní použití.
(35)
Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING, PRAVDĚPODOBNOST A PŘETRVÁVÁNÍ A/NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU A TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
1. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - ČLR
1.1. Obecné poznámky
(36)
Jak je uvedeno výše, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který představoval pouze zanedbatelnou výši celkového čínského vývozu během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Zjištění týkající se této společnosti proto nebyla považována za reprezentativní pro její zemi.
(37)
Čínské orgány a nespolupracující čínští vyvážející výrobci proto byli vyrozuměni o použití čl. 18 odst. 1 základního nařízení a byla jim poskytnuta příležitost, aby předložili své připomínky v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(38)
V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení musela níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z informací v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a ze statistických údajů, které měla Komise k dispozici a která byla považována za nejpřesnější, tj. měsíční údaje předávané členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze 14.6“). Jiné statistické zdroje, jako databáze čínského vývozu a údaje Eurostatu (8 číslic) byly shledány nespolehlivými, neboť příslušné celní kódy zahrnovaly jiné výrobky než dotčený výrobek.
1.2. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě vypočtené běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
Za tímto účelem Komise v oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti navrhla za srovnatelnou zemi Ukrajinu. Ukrajina byla jednou ze zemí, která byla v předcházejících šetřeních použita jako vhodná třetí země s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o ČLR. Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k výběru navržené srovnatelné země. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.
(41)
Kromě toho Komise usilovala o spolupráci dalších potenciálních srovnatelných zemí, konkrétně Malajsie, Bosny a Hercegoviny, Indie, Izraele a Turecka. Pouze turecké orgány předložily seznam známých výrobců, které lze oslovit, aniž by uvedly, zda některý z nich bude při šetření spolupracovat. Současně jen jeden ukrajinský vyvážející výrobce souhlasil, aby jeho údaje předložené a ověřené v rámci souběžného prozatímního přezkumu byly použity pro účely přezkumu před pozbytím platnosti. Tyto údaje jsou reprezentativní pro celou zemi.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a požadavkům stanoveným v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byl učiněn závěr, že Ukrajina je vhodnou srovnatelnou zemí.
b) Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(43)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce nespolupracoval v přezkumu před pozbytím platnosti, avšak spolupracoval v souběžném částečném prozatímním přezkumu a poskytl své údaje shromážděné a ověřené v rámci částečného prozatímního přezkumu pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
(44)
Vzhledem k značnému překrývání období šetření před pozbytím platnosti a období prozatímního šetření a vzhledem k tomu, že dotyčný ukrajinský vývozce představoval 100 % vývozu z Ukrajiny do Unie, byla běžná hodnota tedy určena na základě údajů získaných a ověřených v rámci souběžného částečného prozatímního přezkumu (viz 77. až 83. bod odůvodnění níže).
1.3. Vývozní cena
(45)
Vývozní cena u nespolupracujících čínských vývozců byla v souladu s článkem 18 základního nařízení stanovena na základě dostupných údajů. Vývozní cena byla tedy stanovena na základě dovozních statistik, které má Komise k dispozici (tj. v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6) a vypočtena na základě váženého průměru.
(46)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za kterou byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu.
1.4. Srovnání
(47)
U nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo provedeno srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy se prokázalo, že ovlivňují srovnatelnost cen, stanovených na základě údajů získaných od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce.
(48)
V případě spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny zjištěné na základě vykázaných a ověřených údajů srovnaných na základě ceny ze závodu podle typu výrobku a na stejné obchodní úrovni. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Ve vhodných případech byly provedeny úpravy až o 5,9 % s ohledem na přepravní náklady a náklady na dopravu ve všech případech, kdy bylo prokazatelné, že ovlivňují srovnatelnost cen.
1.5. Dumpingové rozpětí
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto orientační srovnání neprokázalo existenci dumpingu. Jelikož dovoz této společnosti představoval pouze okrajový podíl na celkovém objemu čínského dovozu, závěry týkající se této společnosti se nepovažují za reprezentativní pro celou ČLR.
(50)
V případě nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny. Vzhledem k nedostatečné spolupráci nebylo možné srovnání u jednotlivých typů výrobku. Srovnání muselo místo toho vycházet ze statistických údajů, jak je objasněno ve 44. a 45. bodě odůvodnění výše. Srovnání ukázalo přibližné dumpingové rozpětí ve výši 11,5 %.
1.6. Pravděpodobnost trvání dumpingu ČLR
(51)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce nebyly během šetření k dispozici žádné informace o čínském domácím trhu. Spolupracující čínský vývozce byl zřízen jen k výrobě na trh Unie a neměl žádné informace o situaci na domácím trhu.
(52)
Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu musely vycházet hlavně z informací, které byly dostupné v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z údajů veřejně dostupných na internetu a z informací zveřejněných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010 prováděného americkou komisí pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti”) (14), které Komise považovala pro účely svého šetření za relevantní.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z ČLR
(53)
I přes platná opatření a navzdory svému poklesu během posuzovaného období, jak je uvedeno níže (viz 106. bod odůvodnění), měl čínský dovoz nadále významný podíl na trhu Unie ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, přičemž se cenově podbízel v porovnání s cenami Unie téměř o 20 % ve stejném období (viz 109. bod odůvodnění níže).
(54)
Vzhledem k významnému podílu na trhu a přetrvávajícímu vysokému cenovému podbízení v období šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti by čínský dovoz nadále vyvíjel silný cenový tlak na výrobní odvětví Unie, kdyby byla opatření zrušena.
b) Výrobní kapacita a nevyužitá kapacita v ČLR
(55)
Údaje zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti svědčí o významné kapacitě v ČLR přibližně na úrovni 80 % spotřeby Unie (2009). Komise nenašla čerstvější informace, které by protiřečily informacím amerického vyšetřovacího orgánu. Vzhledem k nedostatečné spolupráci se přesná nevyužitá kapacita nedala určit.
(56)
Podle informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti však počet stávajících výrobců v ČLR zůstal vysoký. Proto nebyl zjištěn důkaz o poklesu výrobní kapacity v ČLR.
(57)
Kromě toho na základě informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti a které potvrdily závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, pokud jde o spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce, k pokrytí zvýšené poptávky lze snadno instalovat další kapacitu, jelikož výroba je založena především na lidské práci. Dále bylo šetřením zjištěno, že výrobci, kteří vyrábějí i jiné výrobky, než je dotčený výrobek, mohou snadno přecházet na výrobu jiných výrobků a že výroba dotčeného výrobku závisí na poptávce. Pokud by tedy antidumpingové clo bylo zrušeno, čínští výrobci by velmi pravděpodobně byli schopni zvýšit svou výrobu žehlicích prken poměrně rychle a bez velkých investic.
(58)
Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
c) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(59)
Vzhledem ke slabé spolupráci a nedostupnosti spolehlivých údajů nemohlo být provedeno cenové srovnání mezi dovozem do Unie a na jiné třetí vývozní trhy, ani srovnání s cenami na čínském domácím trhu. Orientační srovnání založené na dostupných údajích odhalilo značné cenové podbízení čínského dovozu oproti průměrným cenám výrobního odvětví Unie (viz 109. bod odůvodnění níže). Proto se má za to, že trh Unie je pro čínské vyvážející výrobce z hlediska cen přitažlivý.
(60)
Kromě toho podle závěrů z amerického přezkumu před skončením platnosti, proti nimž nebyly zjištěny žádné protichůdné informace, se lze domnívat, že Unie je v současné době pro čínské výrobce největším vývozním trhem. USA, jako druhý největší vývozní trh, zůstávají pro čínské vyvážející výrobce uzavřené, protože antidumpingová cla jsou vysoká a nedávno byla prodloužena do roku 2015.
(61)
Poměrně stabilní a podstatný podíl dovozu z Číny na trhu i přes platná opatření ukazuje, že Unie je pro čínské vyvážející výrobce i nadále přitažlivým vývozním trhem. Uzavření trhu USA, coby druhého největšího vývozního trhu, svědčí o omezené absorpční kapacitě třetích trhů. Proto by se čínští vyvážející výrobci v případě zrušení antidumpingových opatření vůči ČLR pravděpodobně zaměřili na trh Unie.
d) Dřívější chování
(62)
Podle informací shromážděných v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti jsou čínští výrobci silně orientováni na vývoz. Alespoň zčásti to podle všeho potvrzují závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti, kde jediný vyvážející výrobce nepůsobil na čínském domácím trhu, nýbrž se výhradně zaměřoval na vývoz.
(63)
Rozšíření antidumpingových opatření v USA po americkém přezkumu před skončením platnosti svědčí o tom, že dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích lze opakovat na trhu Unie, pokud by stávající opatření byla zrušena.
(64)
Chování čínského vývozce, který v minulosti těžil z 0% celní sazby, Since Hardware (Guangzhou) Co, lze považovat za silný důkaz pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Společnost Since Hardware, jako jeden z největších čínských vyvážejících výrobců, zvýšila svůj objemový podíl na trhu Unie přibližně o 64 % s pomocí zjištěného zhruba 52% dumpingu a s pomocí 16% cenového podbízení proti cenám výrobního odvětví Unie (15). S ohledem na přitažlivost trhu Unie a dostupnou kapacitu v ČLR toto chování v minulosti signalizuje, že pokud by byla opatření zrušena, dumpingový dovoz se pravděpodobně znovu objeví v podstatných objemech.
1.7. Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu - ČLR
(65)
S odkazem na výše popsaná zjištění lze vyvodit závěr, že vzhledem ke značné výrobní kapacitě, která je v ČLR dostupná, schopnosti čínských výrobců rychle zvýšit objem výroby na vývoz, významné úrovni dumpingu a cenového podbízení tohoto vývozu i vzhledem k přitažlivosti trhu Unie pro tento vývoz je rozumné předpokládat, že zrušení opatření by vedlo k nárůstu vývozu žehlicích prken z ČLR do Unie za dumpingové ceny.
2. Dumping - přezkum před pozbytím platnosti - Ukrajina
2.1. Obecné poznámky
(66)
V případě Ukrajiny jediný známý ukrajinský vyvážející výrobce v přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracoval, a proto bylo nutné použít dostupné údaje. Vzhledem k tomu, že období šetření před pozbytím platnosti a období šetření v rámci prozatímního přezkumu se překrývaly, a vzhledem k tomu, že ukrajinský vývozce představoval 100 % dovozu z Ukrajiny, byly po dohodě s tímto výrobcem údaje získané a ověřené v rámci prozatímního přezkumu použity v souběžném přezkumu před pozbytím platnosti coby dostupné údaje.
2.2. Zjištění
(67)
Zjištění v prozatímním přezkumu jsou popsána v oddíle 6 níže a byla použita jako dostupné údaje pro účely přezkumu před pozbytím platnosti.
2.3. Dumpingové rozpětí
(68)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
2.4. Pravděpodobnost opakování dumpingu
(69)
Pokud jde o pravděpodobnost opakování dumpingu, byly analyzovány tyto ukazatele: objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny, přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí, výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce.
a) Objem a ceny dumpingového dovozu z Ukrajiny
(70)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se zvýšil o 24 %. Odpovídající podíl na trhu se mírně zvýšil z 8 % v roce 2008 na 10 % v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(71)
V průběhu posuzovaného období dovozní ceny kopírovaly tytéž cenové tendence jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti dovozní ceny celkově vzrostly o 14 %.
b) Přitažlivost trhu Unie a trhů jiných třetích zemí
(72)
Během posuzovaného období byly ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí obecně nižší než její ceny na trhu Unie. Tento cenový rozdíl činil více než 10 % úrovně vývozní ceny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(73)
Ukrajinské vývozní ceny do třetích zemí byly obecně nižší než ceny ukrajinského vývozu do Unie, což podporuje závěr, že trh Unie je přitažlivý, protože na něm lze vytvořit vyšší zisky.
c) Výrobní kapacita a nadměrná kapacita pro vývoz ukrajinského výrobce
(74)
V období šetření přezkumu před pozbytím platnosti měla Ukrajina k dispozici pro vývoz jen malou část své výrobní kapacity.
(75)
Podle informací shromážděných během šetření se ukrajinská kapacita nemá dále rozšiřovat. Není proto pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by byla opatření zrušena.
d) Závěr o pravděpodobnosti opakování dumpingu - Ukrajina
(76)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, zejména ke zjištěním týkajícím se očekávaného vývoje kapacity, se dospělo k závěru, že není pravděpodobné, že ukrajinský vyvážející výrobce v případě zrušení opatření začne v krátkodobém až střednědobém horizontu znovu vyvážet na trh Unie v množství působícím újmu a za dumpingové ceny.
3. Dumping - prozatímní přezkum - Ukrajina
3.1. Běžná hodnota
(77)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % objemu vývozu přezkoumávaného výrobku do Unie. Na tomto základě byl domácí prodej spolupracujícího ukrajinského výrobce shledán celkově reprezentativním.
(78)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(79)
U každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, u něhož bylo zjištěno, že je totožný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, se zkoumalo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(80)
Následně bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení, a to na základě zjištění podílu ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu.
(81)
V případech, kdy objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % z celkového objemu prodeje tohoto typu, a v případech, kdy vážená průměrná prodejní cena tohoto typu byla rovna výrobním nákladům nebo je přesahovala, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu uskutečněného v průběhu období šetření v rámci prozatímního přezkumu, bez ohledu na to, zda šlo či nešlo o prodej ziskový.
(82)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku nepřesahoval 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného během období šetření v rámci prozatímního přezkumu.
(83)
Pokud jde o neziskové typy výrobku, byla běžná hodnota vypočítána souladně s čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Běžná hodnota byla vypočítána tak, že se k výrobním nákladům ukrajinského výrobce v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti připočítaly vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady nabyté v běžném obchodním styku a vážený průměrný zisk ze ziskových typů výrobků.
3.2. Vývozní cena
(84)
Jelikož ukrajinský vyvážející výrobce prodával na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
3.3. Srovnání
(85)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které prokazatelně ovlivňují srovnatelnost cen.
3.4. Dumpingové rozpětí
(86)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Toto srovnání neprokázalo existenci dumpingu.
4. Trvalá povaha změněných okolností - Ukrajina
(87)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také zkoumalo, zda lze změnu okolností přiměřeně považovat za změnu trvalé povahy.
4.1. Trvalá povaha změněných okolností
(88)
Ukrajinský výrobce provedl restrukturalizaci své organizace prodeje tak, že od prosince 2010 prodával veškerý svůj vývoz dotčeného výrobku do Unie přímo nezávislému odběrateli bez využití jakýchkoli společností ve spojení. Výpočet vývozních cen byl proto upraven s přihlédnutím k těmto novým okolnostem.
(89)
Tyto změny se považují za trvalé povahy, neboť úkoly, které v minulosti plnila společnost ve spojení, byly asi na jeden rok převedeny na ukrajinského výrobce. Nebyly zjištěny žádné indicie poukazující na možné budoucí změny prodejní struktury. V důsledku toho lze učinit závěr, že změna okolností má trvalou povahu.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(90)
Obdobný výrobek vyrábí v Unii přibližně 20-30 výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(91)
Roční produkce výrobního odvětví Unie byla odhadnuta na základě zjištění učiněných během šetření uvedeného v 1. bodě odůvodnění výše, které se týkalo dovozu žehlicích prken od společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co, čínského vyvážejícího výrobce žehlicích prken, a na základě údajů, které poskytli spolupracující výrobci v Unii. Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění nařízení Rady (EU) č. 1243/2010 o uložení antidumpingových opatření na dovoz výše zmíněného vyvážejícího výrobce, roční výrobu žehlicích prken v Unii v roce 2009 lze odhadovat na více než 5 milionů kusů. Proto, a jelikož nebyly k dispozici jiné informace, se považovalo za vhodné předpokládat, že celková roční výroba v Unii dosáhla 5 milionů kusů na začátku posuzovaného období současného přezkumu před pozbytím platnosti (2008). Vývoj objemu výroby v posuzovaném období byl stanoven na základě trendů objemu výroby spolupracujících výrobců v Unii. Takto zjištěný objem výroby v Unii dosáhl v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti úrovně přibližně 5,2 milionů kusů.
(92)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují více než 40 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Tito výrobci zařazení do vzorku vyplnili dotazník.
(93)
Kromě toho zaslali základní informace o své výrobě a údaje o prodeji čtyři další výrobci v Unii.
(94)
Bylo zjištěno, že těchto sedm výrobců se z více než 55 % podílí na celkové výrobě obdobného výrobku v Unii.
(95)
Trh Unie se žehlicími prkny je charakterizován především malými a středními výrobci v řadě členských států včetně Německa, Itálie, Nizozemska, Polska, Portugalska, Španělska a Spojeného království.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
(96)
Protože na Ukrajině je pouze jeden vyvážející výrobce, spotřeba Unie a některé makroekonomické ukazatele jsou uvedeny ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost podle článku 19 základního nařízení
1. Spotřeba v Unii
(97)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, a objemu dovozu, jak je zachycen v databázi vytvořené podle čl. 14 odst. 6.
(98)
Pokud jde o objem dovozu z ČLR, údaje jediného spolupracujícího čínského vývozce nebylo možné použít k extrapolaci na celkový objem dovozu z ČLR, neboť představovaly jen velmi malou část celkového dovozu z ČLR. Celkový objem dovozu proto musel být určen na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují více výrobků, než jen dotčený výrobek, nebyly údaje Eurostatu považovány za vhodné pro určení objemu dovozu z ČLR. Vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců a nedostatečné spolupráci nezávislých dovozců byla tudíž jediným spolehlivým statistickým zdrojem informací pro určení objemu dovozu databáze údajů vytvořená podle čl. 14 odst. 6. Jelikož však údaje o objemu dovozu v databázi 14.6 jsou zaznamenány jen v kg, bylo nutné převést tyto údaje na kusy (jednotky) s pomocí přepočítacího kurzu stanoveného pro dovoz z Ukrajiny v souběžně probíhajícím prozatímním přezkumu. Tento postup byl shledán rozumným, protože dovoz čínské spolupracující společnosti nebyl považován za reprezentativní a kromě toho, jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění výše, Ukrajina posloužila coby srovnatelná země při určení běžné hodnoty pro ČLR, a její údaje byly tudíž považovány za reprezentativní pro určení úrovně čínského dovozu.
(99)
V případě dovozu z Ukrajiny byly použity ověřené údaje oznámené ve vyplněném dotazníku v souběžném prozatímním přezkumu. Ačkoliv období prozatímního šetření bylo stanoveno od 1. dubna 2011 do 31. března 2012, a tudíž se netýkalo prvního čtvrtletí období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, bylo zjištěno, že informace jsou přesto vhodné pro určení objemu dovozu. Tyto informace byly ověřeny a bylo zjištěno, že jsou přesné a reprezentativní pro stanovení objemu dovozu z Ukrajiny během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(100)
Objemy prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie byly odhadnuty extrapolací podílu celkového objemu výroby a celkového objemu prodeje sedmi spolupracujících výrobců v Unii na celkovém odhadovaném objemu výroby výrobního odvětví Unie za každý rok posuzovaného období.
(101)
Na tomto základě klesla spotřeba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 11 %. Přesněji, domnělá poptávka klesla v letech 2008 a 2009 o 7 procentních bodů a poté se v letech 2009 a 2010 zvýšila o 9 procentních bodů. V průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti činila spotřeba Unie celkem 9 až 10 milionů kusů, což představuje pokles o 13 procentních bodů v porovnání s předchozím rokem.
Tabulka č. 1
Objem
(v tis. ks)
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl.(2011)
Spotřeba
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Index
100
93
102
89
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6, odpovědi na dotazník
2. Dovoz z dotčených zemí
(102)
V původním šetření, které skončilo v roce 2007, byl dovoz z ČLR a Ukrajiny posuzován souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Bylo zkoumáno, zda by souhrnné posouzení bylo vhodné i při tomto přezkumu před pozbytím platnosti.
(103)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že dumpingové rozpětí stanovené u dovozu z ČLR bylo vyšší než zanedbatelné (11,5 %), tak jak je stanoveno v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Pokud jde o dovoz z Ukrajiny, v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl konstatován žádný dumping ani pravděpodobnost opakovaného výskytu dumpingu. Z těchto důvodů by měl být dovoz z Ukrajiny posuzován odděleně od dovozu z Číny, protože kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení nejsou splněna.
3. Dovoz z ČLR
3.1. Objem a podíl na trhu
(104)
Jak je uvedeno v 98. bodě odůvodnění, vzhledem k velmi slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců byl celkový objem dovozu z ČLR stanoven na základě údajů v databázi 14.6 v souladu s článkem 18 základního nařízení.
(105)
Z těchto údajů vyplývá, že dovoz dotčeného výrobku z ČLR v absolutních hodnotách klesl z [4 až 4,5 milionů kusů] v roce 2008 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představovalo pokles o 59 % v průběhu posuzovaného období. Tento pokles byl zvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy dovoz z ČLR poklesl z [3 až 3,5 milionů] v roce 2010 na [1,5 až 2,0 milionů kusů] v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 36 procentních bodů. Tento pokles se časově shoduje s opětovným zavedením antidumpingového cla pro společnost Since Hardware v prosinci 2010 (viz 64. bod odůvodnění výše).
(106)
I když podíl čínského dovozu na trhu v posuzovaném období klesl o 22 procentních bodů, podíl na trhu, který si ČLR udržovala během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. 15 %-20 %, byl nadále významný.
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb. pl. (2011)
Objem dovozu z ČLR, který podléhá opatřením (v tis. kusů)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Index
100
73
76
40
Dovoz z ČLR, který podléhá opatřením, a jeho podíl na trhu
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
3.2. Ceny a cenové podbízení
(107)
V důsledku velmi slabé spolupráce čínských vyvážejících výrobců musela být průměrná dovozní cena, co se týče dovozu z ČLR, stanovena na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. na základě informací v databázi 14.6. Informace zaznamenané v této databázi byly přepočteny na cena/kus podle výše uvedené metodiky (viz 104. bod odůvodnění výše). Dovozní ceny zjištěné tímto způsobem se zvýšily ze 7,0 EUR/kus v roce 2008 na 8,2 EUR/kus v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, tj. o 17 %.
Tabulka č. 3
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
ČLR
7,0
8,3
8,4
8,2
Index
100
119
121
117
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(108)
Za účelem určení cenového podbízení během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byly vážené průměrné prodejní ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň ceny ze závodu (tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů), srovnány s odpovídajícím váženým průměrem ceny dovozu, jak byly stanoveny výše v 107. bodě odůvodnění, na základě CIF a s příslušnými úpravami o cla.
(109)
Srovnání ukázalo, že při procentuálním vyjádření obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl dovoz zboží z ČLR cenově podbízivý oproti cenám výrobního odvětví Unie téměř o 20 %.
4. Dovoz z Ukrajiny
(110)
Jak je uvedeno výše v 99. bodě odůvodnění, objem a ceny dovozu z Ukrajiny byly stanoveny na základě ověřené odpovědi na dotazník, který vyplnil ukrajinský vyvážející výrobce v rámci souběžně probíhajícího prozatímního přezkumu.
(111)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z Ukrajiny během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíly na trhu.
Tabulka č. 4
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Objem dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením (v tis. kusů
700-900
800-1 000
900-1 100
900-1 100
Index
100
104
128
124
Podíl dovozu z Ukrajiny, který podléhá opatřením, na trhu
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(112)
Dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl v letech 2008 až 2011 o 24 %. Ukrajině se podařilo zvýšit svůj dovoz, a to zejména díky vyššímu antidumpingovému clu na dovoz žehlicích prken pocházejících z ČLR. Navíc k tomu přispěla změna antidumpingového cla pro Ukrajinu v červenci 2010 z 9,9 % na 7,7 %, a díky tomu se dovoz z Ukrajiny stal na trhu Unie více konkurenceschopný.
(113)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen dovozu z Ukrajiny, cena CIF s dodáním na hranice Unie, u dovozu, na který se vztahovala opatření.
Tabulka č. 5
Cena dovozu, který podléhá opatřením, v EUR/ks
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ukrajina
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Index
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník.
(114)
Jak vyplývá z tabulky č. 5 výše, průměrná dovozní cena vzrostla během posuzovaného období o 10 % - 15 % a dosáhla téměř úrovně cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
5. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(115)
Objem dovozu z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření, byl stanoven na základě údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 převedených na kusy podle stejné metodiky, jaká se použila pro stanovení objemu dovozu z ČLR, jak je popsáno v 98. bodě odůvodnění výše. Bylo to považováno za přiměřené, jelikož příslušné kódy KN v Eurostatu zahrnují i jiné výrobky než jen dotčený výrobek, a proto nebyly shledány vhodnými pro určení objemu dovozu z dalších třetích zemí.
(116)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z dalších třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka č. 6
Objem dovozu z dalších třetích zemí v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Turecko
300-500
500-700
700-900
800-1 000
Index
100
160-170
215-225
225-235
Ostatní třetí země
400-600
600-800
900-1 100
700-900
Index
100
130-140
190-200
150-160
Celkem ze všech dalších zemí
700-1 100
1 100-1 500
1 600-2 000
1 500-1 900
Index
100
140-150
200-210
180-190
Podíl dovozu z dalších třetích zemí na trhu
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Ceny dovozu ze všech dalších zemí (EUR/kus)
7,7
8,1
8,2
9,0
Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.
(117)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období celkově zvýšil. V letech 2008 až 2010 se dokonce zdvojnásobil, ale mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesal. Na tomto základě se objem dovozu z dalších třetích zemí v posuzovaném období značně zvýšil a dosáhl 1,5 - 1,9 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což se projevilo v podílu na trhu ve výši přibližně 15 % - 20 % během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Většina tohoto dovozu pochází z Turecka, odkud dovoz vzrostl z 0,3 - 0,5 milionů kusů v roce 2008 na 0,8 - 1,0 milionů kusů v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(118)
Průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí (na které se nevztahovala opatření) vzrostla ze 7,7 EUR/kus v roce 2008 na 9,0 EUR/kus během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, což představuje zvýšení o 17 %.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(119)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zahrnovalo posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(120)
Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(121)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to podle odhadu na základě informací shromážděných od výrobců, kteří se přihlásili.
-
Analýza mikroekonomických ukazatelů (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli tři výrobci v Unii zařazení do vzorku.
6.1. Makroekonomické ukazatele
a) Výroba
(122)
Jak se uvádí v 91. bodě odůvodnění, celková výroba v Unii byla odhadnuta. Na tomto základě se výroba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšila o 4 %. Konkrétněji řečeno, mezi rokem 2008 a 2009 klesla o 2 %, ale mezi rokem 2009 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 6 procentních bodů na přibližně 5,2 milionů kusů.
Tabulka č. 7
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výroba
5 000
4 887
5 072
5 194
Index
100
98
101
104
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(123)
Výrobní kapacita byla odhadnuta podle podílu celkového objemu výroby a celkové kapacity sedmi spolupracujících výrobců v Unii za každý rok posuzovaného období na celkové výrobě výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno výše v 122. bodě odůvodnění.
(124)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 17 %. Tento růst je však spojen pouze s jedním výrobcem v Unii, zatímco ostatním spolupracujícím výrobcům v Unii se v posuzovaném období kapacita nezměnila. Ze závěrů šetření vyplývá, že někteří nespolupracující výrobci v Unii zřejmě zavřeli své výrobní provozy a tím se celková výrobní kapacita v Unii v posuzovaném období snížila, což se však nepromítlo do tabulky č. 8. Šetření rovněž odhalilo skutečnost, že výrobní odvětví Unie vyrábí i jiné výrobky než dotčený výrobek (např. sušičky) částečně na stejných výrobních linkách. Šetření dále odhalilo, že výrobci v Unii mohou snadno přecházet z výroby dotčeného výrobku na jiné výrobky. Proto nebylo možné přesně stanovit výrobní kapacitu dotčeného výrobku.
(125)
Využití kapacity v roce 2008 bylo 66 % a v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně kleslo na 58 %. Jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, celkovou výrobní kapacitu v Unii nebylo možné spolehlivě stanovit. Jelikož se využití kapacity stanoví na základě celkové kapacity, ani v tomto případě nelze tento ukazatel považovat za významný ukazatel újmy.
Tabulka č. 8
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Výrobní kapacita
7 592
7 962
8 375
8 906
Index
100
105
110
117
Využití kapacity
66 %
61 %
61 %
58 %
Index
100
93
92
89
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Objem prodeje
(126)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl stanoven tak, jak je popsáno v 100. bodě odůvodnění výše. Objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie tedy vzrostl o 10 % mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Tento nárůst byl obzvláště výrazný mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy objem prodeje stoupl o 7 procentních bodů. Časově se to shoduje s poklesem dovozu z ČLR, který nastal v důsledku uložení antidumpingového cla společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 9
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Prodej nezávislým odběratelům v Unii
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Index
100
99
103
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Podíl na trhu
(127)
Během posuzovaného období získalo výrobní odvětví Unie znovu podíl na trhu, který se v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti zvýšil ze 40 % - 45 % v roce 2008 na 50 % - 55 %, tj. o 24 %. Toto zvýšení je hlavně důsledkem nižší spotřeby a nižšího objemu čínského dovozu, ale také souběžného zvýšení objemu prodeje výrobního odvětví Unie.
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Podíl výrobců z Unie na trhu
40 % - 45%
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Index
100
107
101
124
Zdroj: odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
e) Růst
(128)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti spotřeba v Unii klesla. Současně s tím vzrostl objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie o 10 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zvýšil o 24 %. Stejně tak se ve stejném období zvýšila produkce výrobního odvětví Unie o 4 %, investice se více než zdvojnásobily (141. bod odůvodnění níže) a zaměstnanost stoupla o 10 % (129. bod odůvodnění níže). Lze tudíž vyvodit závěr, že výrobní odvětví Unie zaznamenalo v posuzovaném období určitý růst.
f) Zaměstnanost
(129)
Zaměstnanost a její vývoj v celém výrobním odvětví Unie byly odhadnuty pomocí extrapolace dostupných údajů o spolupracujících výrobcích v Unii. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti vykazuje úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie růst o 10 % souladně s nárůstem prodeje.
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Zaměstnanost u obdobného výrobku
655
672
736
722
Index
100
102
112
110
Zdroj: odpovědi na dotazník
g) Produktivita
(130)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v kusech) na zaměstnance a rok klesla v průběhu posuzovaného období o 6 %. Souvisí to s tím, že výroba vzrostla v menším rozsahu než zaměstnanost.
Tabulka č. 12
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Produktivita (v tis. kusů na zaměstnance)
7,6
7,3
6,9
7,2
Index
100
95
90
94
Zdroj: odpovědi na dotazník
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(131)
Zjištěné dumpingové rozpětí je podstatně vyšší než nepatrné. Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie, zejména s ohledem na objem a ceny dovozu z ČLR, nelze jej považovat za zanedbatelný.
(132)
Pokud jde o účinky dřívějšího dumpingu, přestože výše posuzované ukazatele svědčí o určitém zlepšení, na druhé straně rovněž dokazují, že výrobní odvětví Unie je stále nestabilní a citlivé.
6.2. Mikroekonomické ukazatele
a) Ceny a další faktory, které ovlivňují ceny
(133)
Průměrná prodejní cena výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaná nezávislým odběratelům v Unii se vyvíjela tak, jak je znázorněno v následující tabulce. Průměrné ceny zůstaly během posuzovaného období poměrně stabilní, ale během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti mírně stoupaly. Jak je uvedeno výše, tento nárůst se časově shodoval s uložením antidumpingových opatření vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co.
Tabulka č. 13
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/kus)
10,9
10,7
10,9
11,2
Index
100
98
100
103
Jednotkové výrobní náklady (EUR/kus)
10,9
10,5
11,0
11,4
Index
100
96
101
105
Zdroj: odpovědi na dotazník
(134)
Prodejní ceny kopírují cenové trendy hlavních surovin (tj. oceli). Prodejní ceny a náklady zůstaly v posuzovaném období poměrně stabilní, i když náklady vzrostly o něco více než prodejní ceny, což mělo nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno zvýšit své ceny na udržitelnou úroveň a bylo nuceno přizpůsobit ceny levnému čínskému dovozu, aby v časech klesající spotřeby znovu získalo podíl na trhu.
b) Mzdové náklady
(135)
Průměrné mzdy byly během posuzovaného období stabilní, zatímco jednotkové výrobní náklady stouply o 3 % (viz tabulka č. 13 výše).
Tabulka č. 14
v EUR na zaměstnance
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Průměrná mzda
20 669
19 377
19 885
20 523
Index
100
94
96
99
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Zásoby
(136)
Objem zásob se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Úroveň zásob byla během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti o 56 % vyšší ve srovnání s jejich úrovní v roce 2008.
Tabulka č. 15
v tis. kusů
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Konečný stav zásob
94
137
184
146
Index
100
147
197
156
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Ziskovost a návratnost investic
(137)
Výrobní odvětví Unie dokázalo mírně zvýšit svou ziskovost mezi rokem 2008, kdy bylo na prahu rentability, a rokem 2009, kdy se jeho ziskovost zvedla na 2 %. Ziskovost však opět klesla v roce 2010 a ještě více v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti, kdy vykazovala - 1,7 %. V posuzovaném období poklesla ziskovost celkově téměř o 2 %. Jak je uvedeno v 134. bodě odůvodnění, bylo to hlavně díky skutečnosti, že výrobní odvětví Unie nebylo schopné zvýšit své prodejní ceny souladně s růstem nákladů, protože bylo nuceno se přizpůsobit nízkým cenám čínského dovozu, když chtělo znovu získat svůj podíl na trhu.
(138)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala vývoj ziskovosti. Mezi roky 2008 a 2009 rostla a od roku 2009 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti klesala. V důsledku vyšších investic byl pokles návratnosti investic strmější než pokles úrovně ziskovosti, jak je popsáno ve 141. bodě odůvodnění.
Tabulka č. 16
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Ziskovost
(% čistého prodeje)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Index
100
102
99
98
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Index
100
200
84
22
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(139)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, vyjádřená jako procento obratu obdobného výrobku, se zlepšoval tak, jak se zvyšovala ziskovost od nulové úrovně v roce 2008 do 5 % v roce 2009. V roce 2010 klesl na 3 % a během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti byl záporný.
Tabulka č. 17
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Peněžní tok (% obratu)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Zdroj: odpovědi na dotazník
(140)
Neexistují žádné zvláštní známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu.
f) Investice
(141)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2008 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti více než zdvojnásobily. Prudce se zvyšovaly v letech 2008 a 2009. Nárůst investic lze vysvětlit restrukturalizačním úsilím výrobního odvětví Unie, které investovalo do svých výrobních postupů s cílem zvýšit svou konkurenceschopnost. Mezi lety 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k poklesu, zatímco úroveň investic zůstala ve srovnání s rokem 2008 výrazně vyšší.
Tabulka č. 18
2008
2009
2010
Obd. šetření př. pozb.pl. (2011)
Čisté investice (v tis. EUR)
239
504
1 046
569
Index
100
211
438
239
Zdroj: odpovědi na dotazník
7. Závěr týkající se újmy
(142)
Z analýzy makroekonomických ukazatelů vyplynuly určité známky zlepšení, zvláště pokud jde o výrobu, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu v posuzovaném období. Současně poklesly některé důležité mikroekonomické ukazatele, jako je ziskovost a návratnost investic. Prodejní ceny přes svůj mírný růst nemohly dosáhnout udržitelné úrovně a vyrovnat zvýšení výrobních nákladů. Lze to vysvětlit zejména tím, že podíl čínského dovozu na trhu zůstal po celé posuzované období na vysoké úrovni a jeho nízkým cenám se výrobní odvětví Unie muselo přizpůsobovat, aby si zachovalo podíl na trhu.
(143)
Opatření vůči ČLR tak pouze částečně pomohla výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze vzniklé újmy.
(144)
Podle výše uvedené analýzy se situace výrobního odvětví Unie zlepšila a nedocházelo k žádné podstatné újmě. Navzdory zjevným pozitivním trendům a významnému úsilí o restrukturalizaci je však výrobní odvětví Unie i nadále v nejistém a zranitelném stavu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(145)
Jak je uvedeno v 51. až 52. bodě odůvodnění, vzhledem ke slabé spolupráci čínských vyvážejících výrobců se analýza čínského domácího trhu a vývozu z ČLR do jiných třetích zemí musela spolehnout na dostupné informace, tj. veřejně přístupné informace zveřejněné v rámci amerického přezkumu před skončením platnosti z června 2010, který prováděla americká komise pro mezinárodní obchod (dále jen „americký přezkum před skončením platnosti“).
(146)
V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v nejisté a zranitelné situaci, neboť bylo nadále vystaveno škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(147)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma se znovu objeví, pokud by opatření zanikla.
2. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření
(148)
Jak bylo uvedeno výše, pokud by opatření pozbyla platnosti, dovoz z ČLR by byl nadále dumpingový. Bez opatření by se objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR velmi pravděpodobně zvýšil v cenách, které by se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Šetřením bylo zjištěno, že hlavní zákazníci výrobního odvětví Unie jsou maloobchodníci, tj. velké supermarkety, které mají silnou vyjednávací pozici a budou stále více odebírat žehlicí prkna z ČLR, která budou na trh přicházet za velmi nízké dumpingové ceny. Pravděpodobně bude sílit cenový tlak na výrobní odvětví Unie, které tedy bude nuceno snižovat své ceny s katastrofálním vlivem na jeho ziskovost, která již tak byla negativní v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(149)
V nejisté a zranitelné situaci výrobního odvětví Unie by vyšší objem a cenové dopady dumpingového dovozu z ČLR měly za následek velkou finanční ztrátu a snížení podílu na trhu.
(150)
Chování čínského vývozce Since Hardware (Guangzhou) Co, který v minulosti těžil z 0 % celní sazby, lze považovat za silný náznak pravděpodobného chování čínských vývozců v případě, že by clo bylo zrušeno. Připomíná se, že společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, jež v minulosti těžila z 0 % cla (od dubna 2007 do prosince 2010), významně zvýšila svůj vývoz do Unie za výrazně dumpingové ceny, které se v tomto období podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Jak již bylo řečeno, antidumpingové šetření týkající se této společnosti mělo za následek uložení konečného antidumpingového cla ve výši 35,8 %. Toto šetření rovněž dospělo k závěru, že objem dovozu této společnosti během období šetření v rámci tohoto šetření (2009) se zdvojnásobil ve srovnání s dovozem stejné společnosti během období šetření v rámci původního šetření ukončeného v roce 2007 (2005). Šetření, pokud jde o společnost Since Hardware (Guangzhou) Co, dospělo k závěru, že v důsledku toho výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
(151)
Kromě toho bylo šetřením zjištěno, že již před zahájením stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti se čínští vyvážející výrobci obrátili na potenciální zákazníky v Unii s cenovými nabídkami výrazně nižšími, než jsou prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Svědčí to o velké pravděpodobnosti, že se čínští vyvážející výrobci vynasnaží vstoupit na trh Unie se zvýšeným objemem zboží snížením jejich současné cenové úrovně, pokud by opatření pozbyla platnosti.
3. Přitažlivost trhu Unie, stávající opatření v dalších třetích zemích a nevyužitá kapacita
(152)
Jak je uvedeno výše v 55. až 57. bodě odůvodnění, čínské odvětví žehlicích prken je silně orientováno na vývoz a dokonce i po uložení opatření zůstává Unie jeho největším a nejpřitažlivějším odbytištěm.
(153)
Pro čínské vyvážející výrobce jsou USA druhým největším vývozním trhem. Nicméně přístup na americký trh zůstává omezený kvůli silným antidumpingovým opatřením, jež byla prodloužena do roku 2015. Tím se posiluje pravděpodobnost, že pokud by opatření nebyla zachována, dovoz z ČLR by ve vyšších objemech směřoval na trh Unie.
(154)
Podle informací, které Komise získala z amerického přezkumu před skončením platnosti, ČLR disponuje potenciálně velkými nevyužitými kapacitami a další kapacitu lze snadno zvýšit v případě zrušení antidumpingových cel, neboť výroba žehlicích prken v ČLR je náročná na lidskou práci a zvýšení produkce nevyžaduje ani velké investice ani specifické dovednosti. Proto byl na základě dostupných informací učiněn závěr, že v ČLR existuje přinejmenším potenciálně vysoká nevyužitá kapacita, která by se dala přesměrovat na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.
4. Další faktory
4.1. Nedumpingový dovoz z ČLR
(155)
Jak bylo uvedeno výše, během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti nebyl zjištěn dumping u jediného spolupracujícího čínského vývozce, který má individuální clo ve výši 22,7 %. Protože však dovoz této společnosti představoval pouze mizivou část celkového objemu čínského dovozu, nemohl být považován za významný a nedalo se předpokládat, že přispěl k nejisté situaci výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(156)
Bylo rovněž zjištěno, že dovoz této společnosti se cenově nepodbízel proti cenám výrobního odvětví Unie v období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
4.2. Dovoz z Ukrajiny
(157)
Jak je uvedeno výše, dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny vzrostl o 24 %. To mělo za následek mírný nárůst odpovídajícího podílu na trhu během posuzovaného období.
(158)
Průměrná cena dovozu však od roku 2008 do období šetření přezkumu před pozbytím platnosti vzrostla o 14 % a dosáhla stejné cenové úrovně, jakou si účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti.
(159)
Nejistou situaci výrobního odvětví Unie proto nelze vysvětlovat dovozem žehlicích prken z Ukrajiny. Stejně tak není pravděpodobné, že by dovoz z Ukrajiny přispěl k obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.3. Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření
(160)
Objem dovozu z dalších třetích zemí nepodléhajících opatřením během posuzovaného období rostl, i když mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti došlo k mírnému poklesu. Toto zvýšení objemu dovozu se také promítlo do růstu podílu na trhu ve stejném období, a to z 5 % - 10 % na 15 % - 20 %.
(161)
Ačkoli cenová úroveň dovozu z dalších třetích zemí byla nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie, byla vyšší než průměrná cena dovozu z ČLR, kterou zjistilo toto šetření.
(162)
Navzdory tomu, co bylo uvedeno výše, se bude čínský dovoz pravděpodobně výrazně zvyšovat za dumpingové ceny a bude se cenově podbízet oproti cenám výrobního odvětví Unie. Jak se totiž šetřením ukázalo, průměrné ceny dovozu z ČLR bez antidumpingového cla byly přibližně o 20 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Proto lze očekávat, že čínský dovoz bude přicházet na trh Unie s nižšími cenami, než je průměrná cena dovozu z dalších třetích zemí, pokud by platnost opatření skončila, jak se již stalo v průběhu období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Proto byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí má sice určitý vliv na situaci ve výrobním odvětví Unie, ale nemůže vyvrátit závěr o pravděpodobnosti opětovného výskytu škodlivého dumpingu ze strany čínského dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
4.4. Pokles spotřeby
(163)
Je třeba poznamenat, že zdánlivý pokles spotřeby mezi rokem 2010 a obdobím šetření přezkumu před pozbytím platnosti je dán především statistickým efektem poklesu dovozu způsobeným uloženými antidumpingovými opatřeními vůči společnosti Since Hardware (Guangzhou) Co. Ve stejném období se totiž výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit objem prodeje a podíl na trhu. Pokles spotřeby proto nemohl mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie.
5. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(164)
Šetření stanovilo pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(165)
S ohledem na úroveň dumpingu, který čínští vyvážející výrobci stále uplatňují, přitažlivost trhu Unie, dřívější chování čínského vyvážejícího výrobce Since Hardware (Guangzhou) Co, které bylo prokázáno v šetření, jež skončilo v prosinci 2010, možnost čínských výrobců snadno zvýšit kapacitu v případě vyšší poptávky, silnou orientaci čínských výrobců na vývoz a na jejich agresivní cenovou strategii, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, výrobní odvětví Unie by čelilo nárůstu dumpingového čínského dovozu, který by se silně cenově podbízel ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie. V takovém případě lze očekávat, že se zhorší nejen již tak složitá situace výrobního odvětví Unie, pokud jde o ziskovost, ale za své vezmou pravděpodobně i některá nedávná zlepšení celkové výkonnosti výrobního odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(166)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz žehlicích prken pocházejících z Číny na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení různých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(167)
Stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti. Je proto možné posoudit jakékoli nežádoucí negativní dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(168)
Je třeba poznamenat, že se navrhuje ukončit antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny, což povede k lepšímu přístupu dovozu ze třetích zemí bez omezení na trh Unie.
(169)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie zachovat opatření proti dovozu z ČLR.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(170)
Výrobní odvětví Unie prokázalo svou životaschopnost. Potvrdil to pozitivní vývoj jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o větší konkurenceschopnost a zavedeným opatřením. Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z ČLR nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie utrpí podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z ČLR, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace vzhledem k rozpětí cenového podbízení zjištěnému během období šetření přezkumu před pozbytím platnosti. Již dnes negativní míra ziskovosti, návratnosti investic a zásob bude dále klesat a v konečném důsledku povede pravděpodobně k zániku výrobního odvětví Unie.
(171)
Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření vůči ČLR by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dalších stran
(172)
Ani jeden z 15 oslovených dovozců/obchodníků nespolupracoval. V průběhu šetření se nepřihlásila žádná další potenciálně zainteresovaná strana. Neexistují žádné důkazy o tom, že by platná opatření měla významný vliv na dovozce či spotřebitele dotčeného výrobku. V této souvislosti je možné přiměřeně předpokládat, že hlavní odběratelé, tj. velké obchodní domy, dokáží přenést zvýšení cen v důsledku antidumpingových cel na konečné spotřebitele, aniž by to mělo výrazný dopad na vnímání spotřebitelů.
4. Závěry týkající se zájmu Unie
(173)
Z tohoto důvodu je možné dojít k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody, z nichž by jednoznačně vyplývalo, že zachování opatření vůči ČLR by bylo v rozporu s celkovým zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(174)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření, která byla uložena na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a zrušit platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ukrajiny. Byla jim také poskytnuta lhůta na vyjádření.
(175)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky měla být zachována a antidumpingové clo vztahující se na dovoz žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny by mělo být zrušeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz žehlicích prken, opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěr, desek a ramp na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 and 8516900051).
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, činí:
Země
Výrobce
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Všechny ostatní společnosti
42,3
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu žehlicích prken pocházejících z Ukrajiny se ukončuje a antidumpingová opatření uložená vůči Ukrajině nařízením (ES) č. 452/2007 se zrušují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. července 2013.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 695/2013
z dne 15. julija 2013
o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz likalnih desk s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in o razveljavitvi protidampinških ukrepov na uvoz likalnih desk s poreklom iz Ukrajine po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) in delnem vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 9(4) ter členov 11(2), (3) in (6) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Svet je z Uredbo (ES) št. 452/2007 (2) uvedel dokončne protidampinške dajatve v višini od 9,9 % do 38,1 % na uvoz likalnih desk s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „Kitajska“) in Ukrajine, z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1243/2010 (3) pa je po novi preiskavi v skladu s členom 5 osnovne uredbe („prvotne preiskave“) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz likalnih desk, ki jih proizvaja kitajski proizvajalec izvoznik likalnih desk Since Hardware (Guangzhou) Co.
(2)
Svet je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 270/2010 (4) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz likalnih desk, ki jih proizvaja kitajski proizvajalec izvoznik likalnih desk Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd.
(3)
Svet je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 580/2010 (5) po delnem vmesnem pregledu, ki je bil omejen na damping v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe, spremenil veljavno dokončno protidampinško dajatev v zvezi z uvozom likalnih desk s poreklom iz Ukrajine na 7 %.
(4)
Svet je po pregledu glede novega izvoznika v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe z Izvedbeno uredbo (EU) št. 77/2010 (6) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz likalnih desk, ki jih proizvaja kitajski proizvajalec izvoznik likalnih desk Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd Co.
(5)
Svet je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 805/2010 (7) ponovno uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz likalnih desk, ki jih proizvaja kitajski proizvajalec izvoznik likalnih desk Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, kot ukrep za izvršitev sodbe Sodišča v zadevi C-141/08 P (8).
(6)
Svet je z Izvedbeno uredbo (EU) št. 987/2012 (9) ponovno uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz likalnih desk s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvaja družba Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, kot ukrep za izvršitev sodbe Sodišča v zadevi T-274/07 (10).
(7)
Navedene preiskave so v nadaljnjem besedilu poimenovane tudi „prejšnje preiskave“.
2. Zahtevki za pregled
2.1. Pregled zaradi izteka veljavnih protidampinških ukrepov proti Ukrajini in LRK
(8)
Po objavi obvestila o bližnjem izteku (11) veljavnih protidampinških ukrepov je Komisija 25. januarja 2012 prejela zahtevek za začetek pregleda zaradi izteka teh ukrepov v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.
(9)
Zahtevek so vložili trije proizvajalci Unije, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 40 % proizvodnje likalnih desk v Uniji („vložniki zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa“).
(10)
Zahtevek za pregled zaradi izteka se je nanašal na vse države, trenutno zajete v veljavnih ukrepih, in sicer LRK in Ukrajino, in je temeljil na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in škode industriji Unije.
(11)
Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepa, zato je 25. aprila 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (12), napovedala začetek pregleda zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe („obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa“).
2.2. Delni vmesni pregled veljavnih protidampinških ukrepov proti Ukrajini v zvezi z edinim proizvajalcem izvoznikom v Ukrajini
(12)
Komisija je 17. marca 2012 prejela zahtevek za začetek delnega vmesnega pregleda, omejenega na damping, v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Zahtevek je vložila družba Eurogold Industries Ltd., ki je edini proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka iz Ukrajine („vložnik zahtevka za vmesni pregled“).
(13)
Vložnik zahtevka za vmesni pregled je trdil, da so se okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne. Na podlagi teh sprememb se je zatrjevalo, da obstoječi protidampinški ukrepi niso več potrebni za preprečevanje dampinga.
(14)
Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek delnega vmesnega pregleda, zato je 12. junija 2012 začela ta pregled (13) („obvestilo o začetku vmesnega pregleda“).
3. Preiskava
3.1. Pregled zaradi izteka ukrepa
(a) Obdobje preiskave in obdobje, obravnavano v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa
(15)
Preiskava dampinga in škode za pregled zaradi izteka ukrepa je zajela obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2011 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa“ ali „OPP“). Proučitev trendov v smislu analize škode je zajemala obdobje od januarja 2008 do konca OPP („obravnavano obdobje“).
(b) Strani, ki jih zadevata preiskava in vzorčenje
(16)
Komisija je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa uradno obvestila vložnike, druge znane proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike, uvoznike, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in njihova združenja ter predstavnike zadevnih držav izvoznic. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(17)
Glede na očitno veliko število kitajskih proizvajalcev izvoznikov in proizvajalcev Unije je bilo v obvestilu o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe.
(18)
Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala reprezentativen vzorec, so bili vsi kitajski proizvajalci izvozniki pozvani, da se javijo Komisiji in predložijo informacije, opredeljene v obvestilu o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa. Samo dva proizvajalca izvoznika iz LRK sta se javila in Komisiji predložila informacije, zahtevane v obvestilu o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa. Zato je bilo sklenjeno, da vzorčenje ni potrebno.
(19)
Edini ukrajinski proizvajalec izvoznik je sodeloval v vzporednem delnem vmesnem pregledu in zahteval, da se za namene tega pregleda zaradi izteka ukrepa uporabijo podatki, ki so bili preverjeni in zbrani v okviru vmesnega pregleda (glej uvodno izjavo (31)).
(20)
Komisija je v obvestilu o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa najavila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Vzorec je bil sestavljen iz treh družb od vseh proizvajalcev Unije, za katere je bilo pred začetkom preiskave znano, da proizvajajo podobni izdelek, in katerih število je ocenjeno na 20-30. Tri vzorčene družbe so bile izbrane na podlagi njihove prodaje in obsega proizvodnje podobnega izdelka v letu 2011 ter njihove geografske lege v Uniji. Vzorec je predstavljal 40 % ocenjene celotne proizvodnje in prodaje v Uniji v OPP in se je zato štel za reprezentativnega. Zainteresirane strani so bile pozvane, da pregledajo dokumentacijo in v 15 dneh od datuma objave obvestila o začetku predložijo pripombe o ustreznosti te izbire. Nobena zainteresirana stran ni predložila pripomb o predlaganemu vzorcu.
(21)
Noben nepovezan uvoznik v Uniji se ni javil ali sodeloval v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa.
(c) Vprašalniki in preveritveni pregledi
(22)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in posledične škode ter za ugotovitev interesa Unije.
(23)
Vprašalniki so bili poslani obema kitajskima proizvajalcema izvoznikoma, ki sta se javila pri vzorčenju. Samo en od teh kitajskih proizvajalcev izvoznikov je sodeloval in predložil izpolnjen vprašalnik.
(24)
Izpolnjene vprašalnike so poslali trije vzorčeni proizvajalci Unije. Poleg tega so štirje sodelujoči proizvajalci Unije predložili splošne podatke za analizo škode.
(25)
Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
-
LRK
-
Greenwood Houseware (Zhuhai) Limited, Guangdong, LRK,
-
Brabantia S&S, Hong Kong,
-
proizvajalci Unije
-
Colombo New Scal SpA, Italija,
-
Rörets Polska Spółka z.o.o., Poljska,
-
Vale Mill (Rochdale) Ltd, Združeno kraljestvo.
(26)
Ob upoštevanju potrebe po vzpostavitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, katerim TGO v prvotnih preiskavah ni bil odobren, je bil v prostorih naslednje družbe opravljen preveritveni obisk za vzpostavitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz primerljive države:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukrajina.
(d) Razkritje
(27)
Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti uvedba dokončne protidampinške dajatve na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in zaključiti preiskava v zvezi s protidampinškimi ukrepi, ki so se uporabljali za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Ukrajine. Stranem je bilo odobreno tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Predložene niso bile nobene pripombe.
3.2. Delni vmesni pregled
(a) Obdobje preiskave v zvezi z vmesnim pregledom
(28)
Obdobje preiskave za delni vmesni pregled glede uvoza s poreklom iz Ukrajine v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je zajemalo obdobje od 1. aprila 2011 do 31. marca 2012 („obdobje preiskave v zvezi z vmesnim pregledom“). Starejše obdobje preiskave, kot je tisto, ki se je uporabilo za pregled zaradi izteka ukrepa, ne bi bilo skladno z zahtevami člena 6(1) osnovne uredbe. Poleg tega je bilo v vzporednem postopku v zvezi s povračilom uporabljeno podobno obdobje preiskave.
(b) Strani, ki jih preiskava zadeva
(29)
Komisija je o začetku delnega vmesnega pregleda uradno obvestila vložnika za vmesni pregled in predstavnike zadevne države izvoznice. Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku vmesnega pregleda. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(c) Vprašalniki in preveritveni pregledi
(30)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga vložnika zahtevka za vmesni pregled in potrebe po nadaljevanju izvajanja ukrepov.
(31)
Vložnik zahtevka za vmesni pregled je predstavljal celoten uvoz zadevnega izdelka iz Ukrajine. Vprašalnik je bil poslan tej družbi, ki je sodelovala in predložila izpolnjen vprašalnik. Preveritveni obisk je bil izveden v naslednjih prostorih:
-
Ukrajina
-
Eurogold Industries Ltd., Zhytomyr, Ukrajina.
(d) Razkritje
(32)
Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala zaključiti preiskava v zvezi s protidampinškimi ukrepi, ki so se uporabljali za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Ukrajine. Stranem je bilo odobreno tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča v zvezi s tem razkritjem. Predložene niso bile nobene pripombe.
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
(33)
Izdelek, ki je predmet pregleda zaradi izteka ukrepa in delnega vmesnega pregleda, je enak kot izdelek iz Uredbe Sveta (ES) št. 452/2007 in Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 1243/2010, in sicer zajema likalne deske, prostostoječe ali ne, z ali brez sistema za vsrkavanje odvečne pare in/ali ogrevalnega sistema in/ali sistema za pihanje zraka, vključno z rokavniki, in njihove bistvene dele, tj. podnožja, prevleko in odlagalno površino za likalnik, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ukrajine („zadevni izdelek“), trenutno uvrščeni pod oznake KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 in ex 8516 90 00.
(34)
S sedanjimi preiskavami v zvezi s pregledi je bilo tako kot s prvotnimi preiskavami potrjeno, da imajo zadevni izdelek in likalne deske, ki se proizvajajo in prodajajo na domačih trgih v zadevnih državah, likalne deske, ki jih industrija Unije proizvaja in prodaja na trgu Unije, in likalne deske, ki se proizvajajo in prodajajo na trgu primerljive države, tj. Ukrajine, enake osnovne fizikalne in tehnične značilnosti ter enako osnovno uporabo.
(35)
Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
C. DAMPING, VERJETNOST NADALJEVANJA IN/ALI PONOVITVE DAMPINGA TER TRAJNOST SPREMENJENIH OKOLIŠČIN
1. Damping - pregled zaradi izteka ukrepa - LRK
1.1. Splošne opombe
(36)
Kot je bilo navedeno, je v preiskavi sodeloval samo en kitajski proizvajalec izvoznik, ki predstavlja le zanemarljiv delež celotnega izvoza iz Kitajske v OPP. Ugotovitve v zvezi s to družbo se zato niso štele za reprezentativne za državo.
(37)
Zato so bili kitajske oblasti in nesodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki obveščeni o uporabi člena 18(1) osnovne uredbe in jim je bila dana priložnost, da predložijo pripombe, v skladu s členom 18(4) osnovne uredbe. V zvezi s tem ni bila prejeta nobena pripomba.
(38)
V skladu s členom 18(1) osnovne uredbe morajo ugotovitve v zvezi z dampingom in verjetnostjo nadaljevanja dampinga, ki so navedene spodaj, temeljiti na dostopnih dejstvih, zlasti na informacijah iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa in na statističnih podatkih, ki so na voljo Komisiji in za katere velja, da so najbolj točni, tj. podatki, ki jih države članice vsak mesec posredujejo v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe („podatkovna zbirka 14(6)“). Drugi statistični viri, kot sta podatkovna zbirka kitajskega izvoza in Eurostat (8-mestne številke), so se izkazali za nezanesljive, saj so zadevne carinske oznake zajemale druge izdelke, ki niso zajeti v opisu zadevnega izdelka.
1.2. Normalna vrednost
(a) Primerljiva država
(39)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe mora biti normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim tržnogospodarska obravnava (TGO) ni bila odobrena, določena na osnovi domačih cen ali konstruirane normalne vrednosti v primerljivi državi.
(40)
Komisija je za ta namen v obvestilu o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa kot primerljivo državo predlagala Ukrajino. Ukrajina je ena od držav, ki so bile v prejšnjih preiskavah uporabljene kot primerne tretje države s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti v zvezi z LRK. Vse zainteresirane strani so imele možnost predložiti pripombe o izbiri predvidene primerljive države. V zvezi s tem ni bila prejeta nobena pripomba.
(41)
Poleg tega si je Komisija prizadevala vzpostaviti sodelovanje z drugimi možnimi primerljivimi državami, in sicer z Malezijo, Bosno in Hercegovino, Indijo, Izraelom in Turčijo. Samo turške oblasti so predložile seznam znanih proizvajalcev, s katerimi bi lahko Komisija stopila v stik, niso pa navedle, ali bi bil kateri od njih pripravljen sodelovati v preiskavi. Hkrati se je edini ukrajinski proizvajalec izvoznik strinjal, da se njegovi podatki, ki so bili predloženi in preverjeni v okviru vzporednega vmesnega pregleda, uporabijo za namene pregleda zaradi izteka ukrepa. Podatki so reprezentativni za celo državo.
(42)
Ob upoštevanju zgoraj navedenih dejstev in zahtev iz člena 2(7)(a) osnovne uredbe je bilo sklenjeno, da je Ukrajina ustrezna primerljiva država.
(b) Določitev normalne vrednosti v primerljivi državi
(43)
Edini ukrajinski proizvajalec izvoznik ni sodeloval v pregledu zaradi izteka ukrepa, vendar je sodeloval v vzporednem delnem vmesnem pregledu in podatke, zbrane in preverjene v okviru delnega vmesnega pregleda, dal na voljo za pregled zaradi izteka ukrepa.
(44)
Glede na precejšnje prekrivanje med obdobjem pregleda zaradi izteka ukrepa in obdobjem vmesnega pregleda ter ob upoštevanju dejstva, da je zadevni ukrajinski izvoznik predstavljal 100 % izvoza iz Ukrajine v Unijo, je bila normalna vrednost določena na podlagi podatkov, ki so bili zbrani in preverjeni v okviru vzporednega delnega vmesnega pregleda (glej uvodne izjave (77) do (83)).
1.3. Izvozna cena
(45)
Izvozna cena za nesodelujoče kitajske proizvajalce izvoznike je temeljila na razpoložljivih dejstvih v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Izvozna cena je bila torej določena na podlagi uradnih statističnih podatkov o uvozu, ki so bili na voljo Komisiji (tj. podatkovna zbirka 14(6)), in je bila izračunana na podlagi tehtanega povprečja.
(46)
V primeru sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika so izvozne cene temeljile na ceni, po kateri so bili uvoženi izdelki prvič preprodani neodvisnemu kupcu, v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe.
1.4. Primerjava
(47)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila za nesodelujoče kitajske proizvajalce izvoznike izvedena na podlagi franko tovarna. Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Ustrezne prilagoditve so bile po potrebi izvedene v zvezi s prevoznimi stroški v vseh primerih, kjer se je dokazalo, da ti stroški vplivajo na primerljivost cen, določene pa so bile na podlagi podatkov, pridobljenih od sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika.
(48)
V primeru sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika je bila izvedena primerjava med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno, določeno na podlagi sporočenih in preverjenih podatkov, ki so bili primerjani na podlagi cene franko tovarna na vrsto izdelka in na isti ravni trgovanja. Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Po potrebi so bile izvedene prilagoditve do 5,9 % v zvezi s prevoznimi stroški v vseh primerih, kjer se je dokazalo, da vplivajo na primerljivost cen.
1.5. Stopnja dampinga
(49)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga za sodelujočega kitajskega proizvajalca izvoznika določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti glede na vrsto izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Ta okvirna primerjava ni pokazala obstoja dampinga. Ker je obseg uvoza te družbe predstavljal neznaten delež celotnega uvoza iz Kitajske, se ugotovitve za to družbo ne štejejo za reprezentativne za celo LRK.
(50)
V primeru nesodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti s tehtano povprečno izvozno ceno. Primerjava glede na vrsto izdelka zaradi nesodelovanja ni bila mogoča. Namesto tega je bila primerjava izvedena na podlagi statističnih podatkov, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah (44) in (45). Primerjava je pokazala obstoj 11,5-odstotne okvirne stopnje dampinga.
1.6. Verjetnost nadaljevanja dampinga LRK
(51)
Zaradi nizke ravni sodelovanja informacije v zvezi s kitajskim domačim trgom med preiskavo niso bile na voljo. Sodelujoči kitajski izvoznik je bil ustanovljen izključno za proizvodnjo, namenjeno za trg Unije, in ni imel informacij o razmerah na domačem trgu.
(52)
Ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja dampinga je bilo treba oblikovati predvsem na podlagi informacij, ki so bile na voljo v zahtevku za pregled zaradi izteka ukrepa, in informacij, ki so bile preverjene in objavljene v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa, ki ga je junija leta 2010 opravila Komisija Združenih držav za mednarodno trgovino („pregled zaradi izteka ukrepa ZDA“) (14) in je bil po mnenju Komisije pomemben za njeno preiskavo.
(a) Obseg in cene dampinškega uvoza iz LRK
(53)
Kljub veljavnim ukrepom in kljub zmanjšanju kitajskega uvoza v obravnavanem obdobju, kot je navedeno spodaj (glej uvodno izjavo (106)), je ta uvoz v OPP ohranil znaten tržni delež na trgu Unije, in sicer v višini približno 15-20%, in je v istem obdobju nelojalno znižal cene Unije za skoraj 20 % (glej uvodno izjavo (109)).
(54)
Glede na velik tržni delež in stalno znatno nelojalno nižanje cen v OPP se lahko upravičeno pričakuje, da bo kitajski uvoz znatnih količin še naprej izvajal pomemben cenovni pritisk na industrijo Unije, če bodo ukrepi razveljavljeni.
(b) Proizvodna zmogljivost in prosta zmogljivost v LRK
(55)
Podatki, objavljeni v pregledu zaradi izteka ukrepa ZDA, kažejo znatno zmogljivost v LRK, ki predstavlja približno 80 % potrošnje v Uniji (2009). Komisija ni našla novejših informacij, ki bi nasprotovale informacijam, ki jih je zbral preiskovalni organ ZDA. Točne neizkoriščene zmogljivosti zaradi nesodelovanja ni bilo mogoče določiti.
(56)
Na podlagi informacij iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa je bilo ugotovljeno, da je število obstoječih proizvajalcev v LRK ostalo visoko. Zato ni bilo znakov, da se je proizvodna zmogljivost v LRK zmanjšala.
(57)
Poleg tega je bilo na podlagi informacij, ki jih je Komisija zbrala iz pregleda zaradi izteka ukrepa ZDA in ki so jih potrdile ugotovitve sedanjega pregleda zaradi izteka ukrepa v zvezi s sodelujočim kitajskim proizvajalcem izvoznikom, je bilo ugotovljeno, da bi se lahko namestila dodatna zmogljivost, ki bi zadovoljila povečano povpraševanje, saj proizvodnja temelji predvsem na delu zaposlenih. Poleg tega je preiskava pokazala, da lahko proizvajalci, ki izdelujejo tudi druge izdelke, ki niso zadevni izdelek, brez težav prehajajo med proizvodnjo drugih izdelkov in proizvodnjo zadevnega izdelka, odvisno od povpraševanja. Če bi bila protidampinška dajatev preklicana, bi kitajski proizvajalci torej najverjetneje lahko povečali svojo proizvodnjo likalnih desk v relativno kratkem času in brez večjih naložb.
(58)
Zato je bilo na podlagi razpoložljivih informacij ugotovljeno, da so v LRK na voljo vsaj potencialno velike zmogljivosti, ki bi jih bilo mogoče preusmeriti na trg Unije, če bi se protidampinški ukrepi iztekli.
(c) Privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov
(59)
Zaradi nizke ravni sodelovanja in nerazpoložljivosti zanesljivih podatkov primerjava med cenami uvoza v Unijo in cenami uvoza na druge tretje izvozne trge ter kitajskimi domačimi cenami ni bila mogoča. Okvirna primerjava na podlagi razpoložljivih dejstev je pokazala, da kitajski uvoz znatno nelojalno niža povprečne cene v Uniji (glej uvodno izjavo (109)). Zato se šteje, da je trg Unije privlačen za kitajske proizvajalce izvoznike v smislu cene.
(60)
Na podlagi ugotovitev pregleda zaradi izteka ukrepa ZDA, glede katerih ni bilo informacij, ki bi jim nasprotovale, se lahko poleg tega šteje, da je Unija trenutno največji izvozni trg za kitajske proizvajalce. Drugi največji izvozni trg, tj. Združene države Amerike, ostaja zaprt za kitajske proizvajalce izvoznike, saj so protidampinške dajatve visoke in so bile pred kratkim podaljšane do leta 2015.
(61)
Relativno stabilen in velik tržni delež kitajskega uvoza kljub veljavnim ukrepom kaže, da Unija ostaja privlačen izvozni trg za kitajske proizvajalce izvoznike. Zaprtje trga ZDA, ki so drugi največji izvozni trg, kaže, da je absorpcijska sposobnost tretjih trgov omejena. Zato je verjetno, da se bodo kitajski proizvajalci izvozniki usmerili na trg Unije, če bodo protidampinški ukrepi proti LRK odpravljeni.
(d) Preteklo ravnanje
(62)
Informacije, zbrane v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa ZDA, kažejo, da so kitajski proizvajalci močno izvozno usmerjeni. Zdi se, da to delno potrjujejo ugotovitve sedanjega pregleda zaradi izteka ukrepa, v katerem edini proizvajalec izvoznik ni bil dejaven na kitajskem domačem trgu, bil pa je izključno izvozno usmerjen.
(63)
Dejstvo, da so ZDA po pregledu zaradi izteka ukrepa ZDA podaljšale veljavnost protidampinških ukrepov, je znak, da se lahko damping, ki so ga kitajski proizvajalci izvozniki izvajali na drugih trgih, ponovi na trgu Unije, če bodo obstoječi ukrepi odpravljeni.
(64)
Poleg tega se obnašanje kitajskega izvoznika Since Hardware (Guangzhou) Co, za katerega je v preteklosti veljala stopnja dajatve 0 %, lahko obravnava kot močan pokazatelj verjetnega obnašanja kitajskih izvoznikov v primeru odprave dajatev. Družba Since Hardware, ena največjih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, je svoj tržni delež na trgu Unije povečala za približno 64 %, zanjo pa je bila ugotovljena približno 52-odstotna stopnja dampinga in 16-odstotno nelojalno nižanje cen industrije Unije (15). Ob upoštevanju privlačnosti trga Unije in neizkoriščene zmogljivosti v LRK to preteklo obnašanje kaže, da se bo dampinški uvoz v primeru odprave ukrepov verjetno ponovil v znatnem obsegu.
1.7. Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga - LRK
(65)
Na podlagi zgoraj navedenih ugotovitev se lahko sklene, da je glede na veliko razpoložljivo proizvodno zmogljivost v LRK, sposobnost kitajskih proizvajalcev, da v kratkem času povečajo svoj obseg proizvodnje in ga usmerijo v izvoz, ter glede na znatno stopnjo dampinga in nelojalnega nižanja cen takšnega izvoza ter privlačnost trga Unije za takšen izvoz upravičeno domnevati, da bi se zaradi razveljavitve ukrepov povečal dampinški izvoz likalnih desk iz LRK v Unijo.
2. Damping - pregled zaradi izteka ukrepa - Ukrajina
2.1. Splošne opombe
(66)
V primeru Ukrajine edini znani ukrajinski proizvajalec izvoznik ni sodeloval v pregledu zaradi izteka ukrepa, zato je bilo treba uporabiti razpoložljiva dejstva. Glede na prekrivanje med obdobjem pregleda zaradi izteka ukrepa in obdobjem vmesnega pregleda ter ob upoštevanju dejstva, da je ukrajinski proizvajalec izvoznik predstavljal 100 % uvoza iz Ukrajine, so bili podatki, zbrani in preverjeni v okviru vmesnega pregleda, po dogovoru z navedenim proizvajalcem uporabljeni kot razpoložljiva dejstva v vzporednem pregledu zaradi izteka ukrepa.
2.2. Ugotovitve
(67)
Ugotovitve vmesnega pregleda, ki so opisane v oddelku 6, so bile uporabljene kot razpoložljiva dejstva za namene pregleda zaradi izteka ukrepa.
2.3. Stopnja dampinga
(68)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti glede na vrsto izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Ta primerjava ni pokazala obstoja dampinga.
2.4. Verjetnost ponovitve dampinga
(69)
V zvezi z verjetnostjo ponovitve dampinga so bili analizirani naslednji elementi: obseg in cene dampinškega uvoza iz Ukrajine, privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov, proizvodna zmogljivost in presežna zmogljivost, ki sta na voljo za izvoz ukrajinskega proizvajalca.
(a) Obseg in cene dampinškega uvoza iz Ukrajine
(70)
Uvoz likalnih desk s poreklom iz Ukrajine se je povečal za 24 %. Pripadajoči tržni delež se je nekoliko povečal, in sicer z 8 % leta 2008 na 10 % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa.
(71)
V celotnem obravnavanem obdobju so uvozne cene sledile enakim gibanjem kot prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. Na splošno so se uvozne cene med letom 2008 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa zvišale za 14 %.
(b) Privlačnost trga Unije in drugih tretjih trgov
(72)
Ukrajinske izvozne cene za tretje države so bile v obravnavanem obdobju na splošno nižje od cen na trgu Unije. Ta razlika v ceni je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa znašala več kot 10 % ravni izvozne cene.
(73)
Ukrajinske izvozne cene za tretje države so bile na splošno nižje od cene ukrajinskega izvoza v Unijo, kar podpira sklep, da je trg Unije privlačen, saj omogoča višje dobičke.
(c) Proizvodna zmogljivost in presežna zmogljivost, ki sta na voljo za izvoz ukrajinskega proizvajalca
(74)
V obdobju preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa je imela Ukrajina za izvoz na voljo le majhen del svoje proizvodne zmogljivosti.
(75)
Glede na podatke, zbrane v preiskavi, se ne pričakuje, da se bo zmogljivost Ukrajine nadalje povečevala. Zato ni verjetno, da se bo izvoz v Unijo v primeru razveljavitve ukrepov povečal.
(d) Sklep o verjetnosti ponovitve dampinga - Ukrajina
(76)
Ob upoštevanju zgoraj navedenega, zlasti ugotovitev glede pričakovanega razvoja zmogljivosti, se je štelo, da ni verjetno, da bo ukrajinski proizvajalec izvoznik v primeru razveljavitve ukrepov kratko- do srednjeročno nadaljeval z izvažanjem škodljivih količin na trg Unije po dampinških cenah.
3. Damping - vmesni pregled - Ukrajina
3.1. Normalna vrednost
(77)
V skladu s členom 2(2) osnovne uredbe se je proučilo, ali je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave v zvezi z vmesnim pregledom reprezentativen, tj. ali je celotni obseg te prodaje predstavljal 5 % ali več njihovega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Na podlagi tega se je štelo, da je bila domača prodaja sodelujočega ukrajinskega proizvajalca na splošno reprezentativna.
(78)
Komisija je nato opredelila, katere vrste izdelka, prodane na domačem trgu, so enake ali primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo.
(79)
Za vsako vrsto izdelka, ki jo je proizvajalec izvoznik prodal na domačem trgu in za katero se je izkazalo, da je enaka ali primerljiva z vrsto izdelka, prodanega za izvoz v Unijo, je bilo proučeno, ali je bila domača prodaja dovolj reprezentativna za namene člena 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja določene vrste izdelka se je štela za dovolj reprezentativno, če je celotni obseg prodaje navedene vrste izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave v zvezi z vmesnim pregledom predstavljal najmanj 5 % celotnega obsega primerljive vrste izdelka, prodanega za izvoz v Unijo.
(80)
Komisija je nato proučila, ali se za domačo prodajo podobnega izdelka lahko šteje, da je bila opravljena v običajnem poteku trgovanja v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe, in sicer tako, da se je za vsako vrsto izdelka določil delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu.
(81)
Kadar je obseg prodaje določene vrste izdelka, prodanega po neto prodajni ceni, ki je enaka izračunanim stroškom proizvodnje ali višja od njih, pomenil več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste izdelka enaka stroškom proizvodnje na enoto ali višja od njih, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje cen vse prodaje navedene vrste izdelka na domačem trgu v obdobju preiskave v zvezi z vmesnim pregledom, ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne.
(82)
Kadar je obseg dobičkonosne prodaje neke vrste izdelka pomenil 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtana povprečna cena zgolj dobičkonosne domače prodaje navedene vrste izdelka v obdobju preiskave v zvezi z vmesnim pregledom.
(83)
V zvezi z vrstami izdelka, ki niso bile dobičkonosne, je bila normalna vrednost konstruirana v skladu s členom 2(3) in 2(6) osnovne uredbe. Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se proizvodnim stroškom ukrajinskega proizvajalca v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa dodali tehtani povprečni prodajni, splošni in administrativni stroški (PSA-stroški), ki so nastali v običajnem poteku trgovanja, ter tehtani povprečni dobiček od prodaje dobičkonosnih vrst izdelka.
3.2. Izvozna cena
(84)
Ker je ukrajinski proizvajalec izvoznik izvažal v Unijo neposredno neodvisnim strankam v Uniji, so bile v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe izvozne cene določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek.
3.3. Primerjava
(85)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna. Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen. Prilagoditve so bile izvedene v zvezi s stroški za prevoz in zavarovanje, manipulativnimi stroški in drugimi tozadevnimi stroški, stroški za pakiranje, stroški za kredite, bančnimi stroški in provizijami v vseh primerih, kjer se je dokazalo, da vplivajo na primerljivost cen.
3.4. Stopnja dampinga
(86)
V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena na podlagi primerjave tehtane povprečne normalne vrednosti glede na vrsto izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka. Ta primerjava ni pokazala obstoja dampinga.
4. Trajna narava spremenjenih okoliščin - Ukrajina
(87)
V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe se je proučilo tudi, ali se spremenjene okoliščine lahko razumno štejejo za trajne.
4.1. Trajna narava spremenjenih okoliščin
(88)
Ukrajinski proizvajalec je prestrukturiral svojo organizacijo prodaje tako, da od decembra 2010 zadevni izdelek izvaža v Unijo izključno in neposredno neodvisni stranki brez posredovanja povezanih prodajnih družb. Izračun izvoznih cen je bil zato prilagojen tako, da so se upoštevale te nove okoliščine.
(89)
Te spremembe se štejejo za trajne, saj so bile naloge, ki jih je prej opravljala povezana družba, učinkovito prenesene na ukrajinskega proizvajalca za približno eno leto. Ni bilo znakov, ki bi kazali na morebitne prihodnje spremembe v prodajni strukturi. Zato se sklene, da so spremenjene okoliščine trajne.
D. OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE
(90)
Ocenjuje se, da je podobni izdelek v Uniji proizvajalo 20-30 proizvajalcev. Ti predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
(91)
Letna proizvodnja Unije je bila ocenjena na podlagi ugotovitev, oblikovanih v preiskavi iz uvodne izjave (1) v zvezi z uvozom likalnih desk kitajskega proizvajalca izvoznika likalnih desk družbe Since Hardware (Guangzhou) Co, in na podlagi podatkov, ki so jih posredovali sodelujoči proizvajalci Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi (65) Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 1243/2010 o uvedbi protidampinških ukrepov na uvoz navedenega proizvajalca izvoznika, se letna proizvodnja likalnih desk v Uniji ocenjuje na več kot 5 milijonov enot za leto 2009. Ker ni bilo drugih informacij, se je torej zdelo upravičeno domnevati, da je celotna letna proizvodnja Unije na začetku obravnavanega obdobja sedanjega pregleda zaradi izteka ukrepa (2008) znašala 5 milijonov kosov. Razvoj obsega proizvodnje v obravnavanem obdobju je bil določen na podlagi gibanj obsega proizvodnje sodelujočih proizvajalcev Unije. Na tak način določen obseg proizvodnje Unije v OPP je bil ocenjen na 5,2 milijona kosov.
(92)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (20), so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, ki so predstavljali več kot 40 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Ti vzorčeni proizvajalci so predložili izpolnjene vprašalnike.
(93)
Poleg tega so štirje drugi proizvajalci Unije predložili osnovne informacije o svoji proizvodnji in podatke o prodaji.
(94)
Ugotovljeno je bilo, da je navedenih sedem proizvajalcev Unije predstavljajo več kot 55 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.
(95)
Za trg Unije za likalne deske so značilni predvsem majhni in srednje veliki proizvajalci s sedeži v več državah članicah, vključno z Nemčijo, Italijo, Nizozemsko, Poljsko, Portugalsko, Španijo in Združenim kraljestvom.
E. RAZMERE NA TRGU UNIJE
(96)
Ker je v Ukrajini samo en proizvajalec izvoznik, so potrošnja Unije in nekateri makroekonomski kazalniki predstavljeni v obliki indeksov ali razponov, da bi se ohranila zaupnost v skladu s členom 19 osnovne uredbe.
1. Potrošnja Unije
(97)
Potrošnja Unije je bila določena na podlagi obsega prodaje industrije Unije na trgu Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (100), in obsega uvoza, kot je bil zabeležen v podatkovni zbirki 14(6).
(98)
Kar zadeva obseg uvoza iz LRK, podatkov edinega sodelujočega kitajskega izvoznika ni bilo mogoče uporabiti za ekstrapolacijo celotnega obsega tega uvoza, saj so predstavljali zelo majhen del celotnega uvoza iz LRK. Celotni obseg uvoza je bilo treba zato določiti na podlagi dostopnih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Ker zadevne oznake KN v Eurostatu poleg zadevnega izdelka zajemajo tudi druge izdelke, se Eurostat prav tako ni štel za primernega za določitev obsega uvoza iz LRK. Zato so bile glede na zelo nizko raven sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov in nesodelovanje nepovezanih uvoznikov informacije iz podatkovne zbirke 14(6) edini zanesljiv vir statističnih podatkov za določitev obsega uvoza. Ker pa je obseg uvoza v podatkovni zbirki 14(6) zabeležen le v kg, je bilo treba podatke pretvoriti v kose (enote) z uporabo pretvorbenega količnika, ki je bil v vzporednem vmesnem pregledu določen za uvoz iz Ukrajine. To se je zdelo razumno, saj se uvoz sodelujoče kitajske družbe ni štel za reprezentativnega, poleg tega pa je bila Ukrajina uporabljena kot primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK, kot je navedeno v uvodni izjavi (36), zato so se podatki šteli za reprezentativne za določitev ravni kitajskega uvoza.
(99)
V primeru uvoza iz Ukrajine so bili uporabljeni preverjeni podatki, navedeni v izpolnjenem vprašalniku v vzporednem vmesnem pregledu. Čeprav je obdobje preiskave v zvezi z vmesnim pregledom trajalo od 1. aprila 2011 do 31. marca 2012 in se torej ni prekrivalo s prvo četrtino obdobja preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, je bilo ugotovljeno, da so navedene informacije kljub temu primerne za določitev obsega uvoza. Informacije so bile dejansko preverjene in so se izkazale za točne in reprezentativne za določitev obsega uvoza iz Ukrajine v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa.
(100)
Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije je bil ocenjen z ekstrapolacijo razmerja med celotnim obsegom proizvodnje in celotnim obsegom prodaje sedmih sodelujočih proizvajalcev Unije ter ocenjenim celotnim obsegom proizvodnje industrije Unije za vsako leto obravnavanega obdobja.
(101)
Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da se je potrošnja Unije med letom 2008 in OPP zmanjšala za 11 %. Bolj podrobno, očitno povpraševanje se je med letoma 2008 in 2009 zmanjšalo za 7 odstotnih točk, nato pa se je med letoma 2009 in 2010 povečalo za 9 odstotnih točk. V OPP je celotna potrošnja Unije znašala 9 do 10 milijonov kosov, kar pomeni, da se je v primerjavi s predhodnim letom zmanjšala za 13 odstotnih točk.
Preglednica 1
Obseg
(v tisoč kosih)
2008
2009
2010
OPP (2011)
Potrošnja
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
10 000 - 11 000
9 000 - 10 000
Indeks
100
93
102
89
Vir: podatkovna zbirka 14(6), izpolnjeni vprašalniki
2. Uvoz iz zadevnih držav
(102)
V prvotni preiskavi, ki je bila zaključena leta 2007, je bil uvoz s poreklom iz LRK in Ukrajine ocenjen kumulativno v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe. Proučeno je bilo, ali je bila kumulativna ocena primerna tudi za sedanji pregled zaradi izteka ukrepa.
(103)
V zvezi s tem je bilo ugotovljeno, da je bila stopnja dampinga, določena za uvoz iz LRK, nad pragom de minimis (11,5 %), kot je opredeljen v členu 9(3) osnovne uredbe. Kar zadeva uvoz iz Ukrajine, za OPP ni bil ugotovljen obstoj dampinga ali verjetnost ponovitve dampinga. Na tej podlagi bi bilo treba uvoz iz Ukrajine izključiti iz kumulativne ocene uvoza iz LRK, saj merila iz člena 3(4) osnovne uredbe niso izpolnjena.
3. Uvoz iz LRK
3.1. Obseg in tržni delež
(104)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (98), je bil celotni obseg uvoza iz LRK zaradi zelo nizke ravni sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov določen na podlagi razpoložljivih informacij iz podatkovne zbirke 14(6) v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
(105)
Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da se je uvoz zadevnega izdelka iz LRK v absolutnem smislu zmanjšal s 4 do 4,5 milijona kosov leta 2008 na 1,5 do 2,0 milijona kosov v OPP, kar je pomenilo zmanjšanje za 59 % v obravnavanem obdobju. To zmanjšanje je bilo posebej izrazito med letom 2010 in OPP, ko se je uvoz iz LRK zmanjšal s 3 do 3,5 milijona leta 2010 na 1,5 do 2,0 milijona kosov v OPP, torej za 36 odstotnih točk. To zmanjšanje sovpada s ponovno uvedbo protidampinške dajatve na uvoz družbe Since Hardware decembra 2010 (glej uvodno izjavo (64)).
(106)
Medtem ko se je tržni delež kitajskega uvoza v obravnavanem obdobju zmanjšal za 22 odstotnih točk, je bil v OPP precejšen, in sicer 15-20 %.
Preglednica 2
2008
2009
2010
ERIP (2011)
Obseg uvoza iz LRK, za katerega veljajo ukrepi (v tisoč kosih)
4 000 - 4 500
3 000 - 3 500
3 000 - 3 500
1 500 - 2 000
Indeks
100
73
76
40
Tržni delež uvoza iz LRK, za katerega veljajo ukrepi
40 % - 45 %
30 % - 35 %
30 % - 35 %
15 % - 20 %
Vir: podatkovna zbirka 14(6)
3.2. Cene in nelojalno nižanje prodajnih cen
(107)
Zaradi zelo nizke ravni sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov je bilo treba povprečno uvozno ceno v zvezi z uvozom iz LRK določiti na podlagi dostopnih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe, tj. na podlagi informacij iz podatkovne zbirke 14(6). Informacije, zabeležene v navedeni zbirki, so bile pretvorjene v ceno/kos z uporabo zgoraj navedene metodologije (glej uvodno izjavo (104)). Uvozne cene, določene z uporabo navedene metodologije, so se zvišale s 7,0 EUR/kos leta 2008 na 8,2 EUR/kos v OPP, torej za 17 %.
Preglednica 3
Cena uvoza, za katerega veljajo ukrepi, v EUR/kos
2008
2009
2010
OPP (2011)
LRK
7,0
8,3
8,4
8,2
Indeks
100
119
121
117
Vir: podatkovna zbirka 14(6)
(108)
Za določitev nelojalnega nižanja cen v OPP je bila tehtana povprečna prodajna cena vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunana nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojena na raven cene franko tovarna (tj. brez prevoznih stroškov v Uniji ter po odbitku popustov in rabatov), primerjana z ustrezno tehtano povprečno ceno uvoza, kot je navedena v uvodni izjavi (107), na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za carine.
(109)
Primerjava je pokazala, da je uvoz iz LRK nelojalno znižal cene industrije Unije za skoraj 20 %, izraženo kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v OPP.
4. Uvoz iz Ukrajine
(110)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (99), so bili obseg in cene uvoza iz Ukrajine določeni na podlagi preverjenega izpolnjenega vprašalnika, ki ga je predložil ukrajinski proizvajalec izvoznik v vzporednem vmesnem pregledu.
(111)
V spodnji preglednici je prikazan razvoj obsega in tržnega deleža uvoza iz Ukrajine v obravnavanem obdobju.
Preglednica 4
2008
2009
2010
OPP (2011)
Obseg uvoza iz Ukrajine, za katerega veljajo ukrepi (v tisoč kosih)
700 - 900
800 - 1 000
900 - 1 100
900 - 1 100
Indeks
100
104
128
124
Tržni delež uvoza iz Ukrajine, za katerega veljajo ukrepi
6 % - 9 %
7 % - 10 %
8 % - 11 %
9 % - 12 %
Vir: preverjen izpolnjen vprašalnik
(112)
Uvoz likalnih desk s poreklom iz Ukrajine se je med letoma 2008 in 2011 povečal za 24 %. Ukrajina je lahko povečala svoj uvoz predvsem zaradi višje protidampinške dajatve na uvoz likalnih desk s poreklom iz LRK. Poleg tega je sprememba protidampinške dajatve za Ukrajino, ki je bila julija 2010 znižana z 9,9 % na 7,7 %, prispevala k temu razvoju, saj je uvoz iz Ukrajine postal bolj konkurenčen na trgu Unije.
(113)
V spodnji preglednici je prikazan razvoj povprečnih cen CIF meja Unije za uvoz iz Ukrajine, za katerega veljajo ukrepi.
Preglednica 5
Cena uvoza, za katerega veljajo ukrepi, v EUR/kos
2008
2009
2010
OPP (2011)
Ukrajina
8 - 10
9 - 11
10 - 12
9 - 11
Indeks
100
110 - 115
115 - 120
110 - 115
Vir: preverjen izpolnjen vprašalnik
(114)
Kot je prikazano v preglednici 5, se je povprečna uvozna cena v obravnavanem obdobju zvišala za 10-15 % in skoraj dosegla raven cen industrije Unije na trgu Unije v OPP.
5. Uvoz iz drugih tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo
(115)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo, je bil določen na podlagi podatkov iz podatkovne zbirke 14(6), pretvorjenih v kose z uporabo metodologije, ki je bila uporabljena za določitev obsega uvoza iz LRK, kot je navedeno v uvodni izjavi (98). To se je štelo za razumno, saj so zadevne oznake KN v Eurostatu poleg zadevnega izdelka zajemale tudi druge izdelke in zato niso bile primerne za določitev obsega uvoza iz drugih tretjih držav.
(116)
V spodnji preglednici so prikazani razvoj obsega in tržnega deleža uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju ter povprečna cena tega uvoza.
Preglednica 6
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav v tisoč kosih
2008
2009
2010
OPP (2011)
Turčija
300 - 500
500 - 700
700 - 900
800 - 1 000
Indeks
100
160 - 170
215 - 225
225 - 235
Druge tretje države
400 - 600
600 - 800
900 - 1 100
700 - 900
Indeks
100
130 - 140
190 - 200
150 - 160
Skupaj iz vseh drugih držav
700 - 1 100
1 100 - 1 500
1 600 - 2 000
1 500 - 1 900
Indeks
100
140 - 150
200 - 210
180 - 190
Tržni delež uvoza iz vseh drugih tretjih držav
5 % - 10 %
10 % - 15 %
15 % - 20 %
15 % - 20 %
Cena uvoza iz vseh drugih držav (EUR/kos)
7,7
8,1
8,2
9,0
Vir: podatkovna zbirka 14(6)
(117)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju na splošno povečal. Medtem ko se je med letoma 2008 in 2010 povečal in več kot podvojil, se je med letom 2010 in OPP spet zmanjšal. Na tej podlagi se je obseg uvoza iz drugih tretjih držav v obravnavanem obdobju znatno povečal in v OPP dosegel 1,5-1,9 milijona kosov, kar pomeni, da je bil tržni delež v OPP v razponu 15-20 %. Večina tega uvoza je izvirala iz Turčije, kjer se je uvoz povečal z 0,3-0,5 milijona kosov leta 2008 na 0,8-1,0 milijona kosov v OPP.
(118)
Povprečna cena uvoza iz drugih tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo, se je zvišala s 7,7 EUR/kos leta 2008 na 9,0 EUR/kos v OPP, torej se je zvišala za 17 %.
6. Gospodarski položaj industrije Unije
(119)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je proučitev učinka dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov in kazalnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(120)
Kot je navedeno v uvodni izjavi (20), je bilo vzorčenje uporabljeno za pregled morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(121)
Za analizo škode so bili določeni kazalniki škode na dveh ravneh:
-
makroekonomski kazalniki (proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, produktivnost, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, višina stopenj dampinga in okrevanje od preteklega dampinga) so bili ocenjeni na ravni celotne proizvodnje Unije, ocenjene na podlagi informacij, pridobljenih od proizvajalcev, ki so se javili, in
-
analiza mikroekonomskih kazalnikov (povprečna cena na enoto, stroški na enoto, zaloge, stroški dela, dobičkonosnost, donosnost naložb, denarni tok ter zmožnost zbiranja kapitala in možnosti za naložbe) je bila izvedena na podlagi informacij, ki so jih predložili trije vzorčeni proizvajalci Unije.
6.1. Makroekonomski kazalniki
(a) Proizvodnja
(122)
Celotna proizvodnja Unije je bila ocenjena, kot je navedeno v uvodni izjavi (91). Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da se je proizvodnja Unije med letom 2008 in OPP povečala za 4 %. Natančneje, med letoma 2008 in 2009 se je zmanjšala za 2 %, med letom 2009 in OPP pa se je povečala za 6 odstotnih točk na približno 5,2 milijona kosov.
Preglednica 7
V tisoč kosih
2008
2009
2010
OPP (2011)
Proizvodnja
5 000
4 887
5 072
5 194
Indeks
100
98
101
104
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(b) Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(123)
Proizvodna zmogljivost je bila ocenjena z uporabo razmerja med celotnim obsegom proizvodnje in skupno zmogljivostjo sedmih sodelujočih proizvajalcev Unije za vsako leto obravnavanega obdobja ter celotno proizvodnjo industrije Unije, kot je določena v uvodni izjavi (122).
(124)
Proizvodna zmogljivost industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 17 %. Vendar se to povečanje nanaša le na enega od proizvajalcev Unije, medtem ko so bile zmogljivosti drugih sodelujočih proizvajalcev Unije v obravnavanem obdobju stabilne. Ugotovitve preiskave kažejo, da so nekateri nesodelujoči proizvajalci Unije morda zaprli svoje proizvodne obrate in tako zmanjšali celotno proizvodno zmogljivost Unije v obravnavanem obdobju, kar pa ni razvidno iz spodnje preglednice 8. Preiskava je pokazala tudi, da je industrija Unije poleg zadevnega izdelka proizvajala tudi druge izdelke (na primer sušilnike), delno na istih proizvodnih linijah. Poleg tega je preiskava pokazala, da lahko proizvajalci Unije brez težav prehajajo med proizvodnjo zadevnega izdelka in proizvodnjo drugih izdelkov. Zato ni bilo mogoče jasno določiti proizvodne zmogljivosti za zadevni izdelek.
(125)
Izkoriščena zmogljivost je leta 2008 znašala 66 %, v OPP pa se je nekoliko zmanjšala na 58 %. Kot je navedeno v prejšnji uvodni izjavi, celotne proizvodne zmogljivosti v Uniji ni bilo mogoče zanesljivo določiti. Ker se izkoriščenost zmogljivosti določa na podlagi celotne zmogljivosti, je v tem primeru podobno ni mogoče šteti za pomemben kazalnik škode.
Preglednica 8
V tisoč kosih
2008
2009
2010
OPP (2011)
Proizvodna zmogljivost
7 592
7 962
8 375
8 906
Indeks
100
105
110
117
Izkoriščenost zmogljivosti
66 %
61 %
61 %
58 %
Indeks
100
93
92
89
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(c) Obseg prodaje
(126)
Obseg prodaje industrije Unije je bil določen, kot je navedeno v uvodni izjavi (100). Obseg prodaje industrije Unije nepovezanim strankam na trgu Unije se je med letom 2008 in OPP povečal za 10 %. To povečanje je bilo zlasti izrazito med letom 2010 in OPP, ko se je obseg prodaje povečal za 7 odstotnih točk. To sovpada z zmanjšanjem uvoza iz LRK zaradi uvedbe protidampinške dajatve na uvoz družbe Since Hardware (Guangzhou) Co.
Preglednica 9
V tisoč kosih
2008
2009
2010
OPP (2011)
Prodaja nepovezanim strankam v Uniji
4 300 - 4 500
4 300 - 4 500
4 500 - 4 700
4 800 - 5 000
Indeks
100
99
103
110
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(d) Tržni delež
(127)
Industrija Unije je v obravnavanem obdobju ponovno pridobila tržni delež, ki se je povečal s 40-45 % leta 2008 na 50-55 % v OPP, tj. za 24 %. To povečanje je predvsem posledica zmanjšanja potrošnje in obsega kitajskega uvoza ter vzporednega povečanja obsega prodaje industrije Unije.
Preglednica 10
2008
2009
2010
OPP (2011)
Tržni delež proizvajalcev Unije
40 % - 45 %
45 % - 50 %
40 % - 45 %
50 % - 55 %
Indeks
100
107
101
124
Vir: izpolnjeni vprašalniki in podatkovna zbirka 14(6)
(e) Rast
(128)
Potrošnja Unije se je med letom 2008 in OPP zmanjšala. Obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije se je vzporedno povečal za 10 %, tržni delež industrije Unije pa za 24 %. Prav tako se je proizvodnja industrije Unije v istem obdobju povečala za 4 %, naložbe so se več kot podvojile (uvodna izjava (141)), zaposlenost pa se je povečala za 10 % (uvodna izjava (129)). Zato se lahko sklene, da je industrija Unije v obravnavanem obdobju beležila nekolikšno rast.
(f) Zaposlenost
(129)
Zaposlenost in gibanje stopnje zaposlenosti sta bila za celotno industrijo Unije ocenjena z ekstrapolacijo številk, ki so bile na voljo v zvezi s sodelujočimi proizvajalci Unije. V skladu s povečanjem prodaje se je stopnja zaposlenosti industrije Unije med letom 2008 in OPP povečala za 10 %.
Preglednica 11
2008
2009
2010
OPP (2011)
Zaposlenost za podobni izdelek
655
672
736
722
Indeks
100
102
112
110
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(g) Produktivnost
(130)
Produktivnost delovne sile industrije Unije, merjena s proizvodnjo (v kosih) na zaposleno osebo na leto, se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 6 %. To je povezano z dejstvom, da se je proizvodnja povečala v manjši meri kot zaposlenost.
Preglednica 12
2008
2009
2010
OPP (2011)
Produktivnost (v tisoč kosov na zaposlenega)
7,6
7,3
6,9
7,2
Indeks
100
95
90
94
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(h) Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu
(131)
Ugotovljena stopnja dampinga je bila znatno nad stopnjo de minimis. Kar zadeva učinek višine dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije, ga zlasti glede na obseg in cene uvoza iz LRK ni mogoče šteti za zanemarljivega.
(132)
Glede učinkov preteklega dampinga zgoraj proučeni kazalniki kažejo nekaj izboljšav, vendar poleg tega dokazujejo, da je industrija Unije še vedno šibka in ranljiva.
6.2. Mikroekonomski kazalniki
(a) Cene in drugi dejavniki, ki vplivajo na cene
(133)
Povprečna prodajna cena vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunana nepovezanim strankam v Uniji, se je gibala, kot je prikazano v spodnji preglednici. Povprečne cene so v obravnavanem obdobju ostale relativno stabilne, v OPP pa so se rahlo zvišale. Kot je navedeno zgoraj, je to zvišanje sovpadalo z uvedbo protidampinških ukrepov v zvezi z družbo Since Hardware (Guangzhou) Co.
Preglednica 13
2008
2009
2010
OPP (2011)
Cena na enoto na trgu Unije (EUR/kos)
10,9
10,7
10,9
11,2
Indeks
100
98
100
103
Proizvodni stroški na enoto (EUR/kos)
10,9
10,5
11,0
11,4
Indeks
100
96
101
105
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(134)
Prodajne cene sledijo gibanjem cen glavnih surovin (tj. jekla). Prodajne cene in stroški so v obravnavanem obdobju ostali relativno stabilni, čeprav so se stroški zvišali nekoliko bolj kot prodajne cene, kar je negativno vplivalo na dobičkonosnost industrije Unije med letom 2008 in OPP. Vendar industrija Unije ni mogla zvišati svojih cen na sprejemljivo raven, ampak jih je bila prisiljena znižati na nizko raven cen kitajskega uvoza, da bi v obdobju upadanja potrošnje ponovno pridobila tržni delež.
(b) Stroški dela
(135)
Povprečne plače so bile v obravnavanem obdobju stabilne, medtem ko so se stroški proizvodnje na enoto povečali za 3 % (preglednica 13).
Preglednica 14
EUR/zaposlenega
2008
2009
2010
OPP (2011)
Povprečna plača
20 669
19 377
19 885
20 523
Indeks
100
94
96
99
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(c) Zaloge
(136)
Količina zalog se je v obravnavanem obdobju povečala. Raven zalog je bila v OPP 56 % višja od ravni iz leta 2008.
Preglednica 15
V tisoč kosih
2008
2009
2010
OPP (2011)
Končne zaloge
94
137
184
146
Indeks
100
147
197
156
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(d) Dobičkonosnost in donosnost naložb
(137)
Industriji Unije je uspelo nekoliko povečati svojo dobičkonosnost med letoma 2008, ko je dosegla prag dobička, in 2009, ko se je dobičkonosnost povečala na 2 %. Vendar se je leta 2010 dobičkonosnost spet zmanjšala, še bolj pa v OPP, ko je dosegla -1,7 %. Na splošno se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za skoraj 2 %. Kot je navedeno v uvodni izjavi (134), je to predvsem posledica dejstva, da industrija Unije ni mogla zvišati svojih prodajnih cen v skladu s povišanjem stroškov, saj jih je bila prisiljena znižati na nizko raven kitajskih uvoznih cen, da bi ponovno pridobila svoj tržni delež.
(138)
Donosnost naložb (DN), izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, je na splošno sledila gibanju dobičkonosnosti. Med letoma 2008 in 2009 se je povečala, med letom 2009 in OPP pa zmanjšala. Zmanjšanje DN je bilo bolj izrazito kot znižanje ravni dobičkonosnosti, in sicer zaradi povečanja naložb, ki je prikazano v uvodni izjavi (141).
Preglednica 16
2008
2009
2010
OPP (2011)
Dobičkonosnost
(% neto prodaje)
0,0 %
2,0 %
-0,8 %
-1,7 %
Indeks
100
102
99
98
Donosnost naložb (dobiček v % neto knjigovodske vrednosti naložb)
-4 %
96 %
-20 %
-82 %
Indeks
100
200
84
22
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(e) Denarni tok in zmožnost zbiranja kapitala
(139)
Neto denarni tok iz poslovanja, tj. sposobnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, izražen kot odstotek prihodkov od prodaje podobnega izdelka, se je izboljšal v skladu z dobičkonosnostjo, in sicer s praga dobička leta 2008 na 5 % leta 2009. Leta 2010 se je zmanjšal na 3 %, v OPP pa je bil negativen.
Preglednica 17
2008
2009
2010
OPP (2011)
Denarni tok
(% prihodkov od prodaje)
0 %
5 %
3 %
-1 %
Vir: izpolnjeni vprašalniki
(140)
Ni bilo nobenih posebnih znakov, da bi imela industrija Unije težave pri zbiranju kapitala.
(f) Naložbe
(141)
Letne naložbe vzorčenih proizvajalcev v proizvodnjo podobnega izdelka so se med letom 2008 in OPP več kot podvojile. Med letoma 2008 in 2009 so se močno povečale. Povečanje naložb je mogoče pojasniti s prizadevanji industrije Unije za prestrukturiranje z vlaganjem v njene proizvodne procese, da bi postali bolj konkurenčni. Med letom 2010 in OPP so se naložbe zmanjšale, medtem ko je njihova raven ostala precej višja kot raven iz leta 2008.
Preglednica 18
2008
2009
2010
OPP (2011)
Neto naložbe (v tisoč EUR)
239
504
1 046
569
Indeks
100
211
438
239
Vir: izpolnjeni vprašalniki
7. Sklep o škodi
(142)
Analiza makroekonomskih kazalnikov je pokazala znake izboljšanja zlasti v zvezi z obsegom proizvodnje in prodaje ter tržnim deležem industrije Unije v obravnavanem obdobju. Hkrati so se zmanjšali nekateri pomembni mikroekonomski kazalniki, kot sta dobičkonosnost in donosnost naložb. Čeprav so se prodajne cene nekoliko zvišale, niso dosegle sprejemljive ravni in niso bile v skladu s povišanjem proizvodnih stroškov. To je mogoče pojasniti predvsem z dejstvom, da je tržni delež kitajskega uvoza v celotnem obravnavanem obdobju ostal na visoki ravni, kitajske uvozne cene pa so bile nizke in se jim je morala industrija Unije prilagoditi, da bi ponovno pridobila tržni delež.
(143)
Torej so ukrepi proti LRK le delno prispevali k okrevanju industrije Unije po škodi, ki jo je utrpela.
(144)
Glede na zgoraj navedeno analizo se je položaj industrije Unije izboljšal in ni bilo nobene znatne škode. Kljub temu in kljub očitnim pozitivnim gibanjem ter znatnim prizadevanjem za prestrukturiranje je industrija Unije še vedno občutljiva in ranljiva.
F. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
1. Uvodne ugotovitve
(145)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah (51) in (52), je bilo treba zaradi nizke ravni sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov analizo v zvezi s kitajskim domačim trgom in izvozom iz LRK v druge tretje države izvesti na podlagi razpoložljivih informacij, tj. informacij, objavljenih v okviru pregleda zaradi izteka ukrepa, ki ga je v juniju leta 2010 opravila Komisija Združenih držav za mednarodno trgovino („pregled zaradi izteka ukrepa ZDA“).
(146)
Industrija Unije je bila v obravnavanem obdobju v šibka in v ranljivem položaju, pri čemer je bila še vedno izpostavljena škodljivemu vplivu dampinškega uvoza iz LRK.
(147)
V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe je bil ocenjen uvoz iz zadevne države, da se ugotovi, ali obstaja verjetnost ponovitve škode, če bi se ukrepi iztekli.
2. Učinek predvidenega obsega uvoza in cen v primeru razveljavitve ukrepov
(148)
Kot je navedeno zgoraj, je v zvezi z uvozom iz LRK obstajala verjetnost nadaljevanja dampinga, če bi se ukrepi iztekli. Če ukrepov ne bi bilo, bi se obseg uvoza zadevnega izdelka iz LRK najverjetneje povečal, in sicer po cenah, ki bi znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije na trgu Unije. Preiskava je pokazala, da so glavne stranke industrije Unije trgovci na drobno, tj. velike veleblagovnice, ki imajo močan pogajalski položaj in vse pogosteje kupujejo likalne deske s poreklom iz LRK, ki bodo zelo verjetno vstopale na trg po zelo nizkih dampinških cenah. Zato bi se cenovni pritisk na industrijo Unije verjetno povečal in jo prisilil, da zniža svoje cene, kar bi katastrofalno vplivalno na njeno dobičkonosnost, ki je bila v OPP že negativna.
(149)
Torej bi glede na šibek in ranljiv položaj industrije Unije povečanje obsega dampinškega uvoza iz LRK in njegovega vpliva na cene povzročilo velike finančne izgube in zmanjšanje tržnega deleža.
(150)
Obnašanje kitajskega izvoznika Since Hardware (Guangzhou) Co, za katerega je v preteklosti veljala stopnja dajatve 0 %, se lahko obravnava kot močan pokazatelj verjetnega obnašanja kitajskih izvoznikov v primeru odprave dajatev. Treba je opozoriti, da je družba Since Hardware (Guangzhou) Co, za katero je v preteklosti (od aprila 2007 do decembra 2010) veljala stopnja dajatve 0 %, močno povečala svoj izvoz v Unijo po znatnih dampinških cenah, ki so v navedenem obdobju nelojalno nižale cene industrije Unije. Kot je navedeno zgoraj, je bil rezultat protidampinške preiskave v zvezi s to družbo uvedba dokončne protidampinške dajatve v višini 35,8 %. V tej preiskavi je bilo ugotovljeno tudi, da se je obseg uvoza te družbe v obdobju navedene preiskave (2009) podvojil v primerjavi z uvozom iste družbe v obdobju prvotne preiskave (2005), ki je bila zaključena leta 2007. V preiskavi v zvezi s Since Hardware (Guangzhou) Co je bilo sklenjeno, da je industrija Unije zato utrpela znatno škodo.
(151)
Poleg tega je preiskava pokazala, da so kitajski proizvajalci izvozniki pred začetkom sedanjega pregleda zaradi izteka ukrepa že pristopili k morebitnim strankam v Uniji in jim ponudili cene, ki so znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. To kaže, da je zelo verjetno, da bodo kitajski proizvajalci izvozniki v primeru izteka ukrepov znižali svoje sedanje ravni cen in tako poskušali na trg Unije uvoziti še večje količine.
3. Privlačnost trga Unije, obstoječi ukrepi v drugih tretjih državah in neizkoriščene zmogljivosti
(152)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah (55) do (57), je kitajska industrija likalnih desk močno izvozno usmerjena, Unija pa tudi po uvedbi ukrepov ostaja njen največji in najbolj privlačen trg.
(153)
Združene države so za kitajske proizvajalce izvoznike drugi največji izvozni trg. Vendar dostop do trga ZDA ostaja omejen zaradi visokih protidampinških ukrepov, ki so bili podaljšani do leta 2015. To povečuje verjetnost, da se bo uvoz iz LRK v povečanih količinah usmeril na trg Unije, če se ukrepi ne ohranijo.
(154)
Glede na informacije iz pregleda zaradi izteka ukrepa ZDA, ki jih je zbrala Komisija, so v LRK na voljo potencialno znatne neizkoriščene zmogljivosti, dodatne zmogljivosti pa je v primeru razveljavitve ukrepov mogoče brez težav povečati, saj je proizvodnja likalnih desk v LRK delovno intenzivna in povečanje proizvodnje ne zahteva pomembnih naložb ali posebnih veščin. Zato je bilo na podlagi razpoložljivih informacij sklenjeno, da so v LRK na voljo vsaj potencialno velike neizkoriščene zmogljivosti, ki bi jih bilo mogoče preusmeriti na trg Unije, če bi se protidampinški ukrepi iztekli.
4. Drugi dejavniki
4.1. Nedampinški uvoz iz LRK
(155)
Kot je navedeno zgoraj, za edinega sodelujočega kitajskega izvoznika, za katerega velja individualna dajatev v višini 22,7 %, damping v OPP ni bil ugotovljen. Vendar, ker je uvoz te družbe predstavljal le majhen delež celotnega obsega kitajskega uvoza, ga ni bilo mogoče obravnavati kot pomembnega in zanj ni bilo mogoče šteti, da je v OPP prispeval k občutljivemu položaju industrije Unije.
(156)
Ugotovljeno je bilo tudi, da uvoz te družbe v OPP ni nelojalno nižal cen industrije Unije.
4.2. Uvoz iz Ukrajine
(157)
Kot je navedeno zgoraj, se je uvoz likalnih desk s poreklom iz Ukrajine povečal za 24 %. To je v obravnavanem obdobju povzročilo rahlo povečanje pripadajočega trga.
(158)
Vendar se je povprečna uvozna cena med letom 2008 in OPP povečala za 14 % in dosegla enako raven cen kot industrija Unije na trgu Unije v OPP.
(159)
Zato šibkega položaja industrije Unije ni mogoče pojasniti z uvozom likalnih desk iz Ukrajine. Prav tako ni verjetno, da bi uvoz iz Ukrajine prispeval k ponovitvi škode, če bi se ukrepi iztekli.
4.3. Uvoz iz drugih tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo
(160)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo, se je v obravnavanem obdobju povečal, čeprav se je med letom 2010 in OPP nekoliko zmanjšal. Zaradi tega povečanja obsega uvoza se je tržni delež v istem obdobju povečal s 5-10 % na 15-20 %.
(161)
Čeprav so bile ravni cen uvoza drugih tretjih držav nižje od povprečnih cen industrije Unije, so bile višje od povprečnih cen uvoza iz LRK, ugotovljenih v sedanji preiskavi.
(162)
Kljub zgoraj navedenemu je verjetno, da se bo kitajski uvoz znatno povečal po dampinških cenah, ki bodo nelojalno nižale cene industrije Unije. Preiskava je dejansko pokazala, da so povprečne cene uvoza iz LRK, za katerega protidampinške dajatve ne veljajo, nelojalno znižale prodajne cene Unije na trgu Unije za približno 20 %. Zato se pričakuje, da bo kitajski uvoz v primeru izteka ukrepov vstopal na trg Unije po cenah, nižjih od povprečne cene uvoza iz drugih tretjih držav, saj se je to že zgodilo v OPP. Zato je bilo sklenjeno, da z uvozom iz drugih tretjih držav, čeprav je nekoliko vplival na položaj industrije Unije, ni mogoče ovreči ugotovitve o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga kitajskega uvoza v primeru izteka ukrepov.
4.4. Zmanjšanje potrošnje
(163)
Treba je opozoriti, da je navidezno zmanjšanje potrošnje med letom 2010 in OPP predvsem statistični učinek zmanjšanja uvoza zaradi uvedbe protidampinških ukrepov proti družbi Since Hardware (Guangzhou) Co. Industriji Unije je v istem obdobju uspelo povečati svoj obseg prodaje in tržni delež. Zato zmanjšanje potrošnje ni moglo vplivati na položaj industrije Unije.
5. Sklep o verjetnosti ponovitve škode
(164)
V preiskavi je bilo ugotovljeno, da v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode.
(165)
Ob upoštevanju stopnje dampinga, ki ga še vedno izvajajo kitajski proizvajalci izvozniki, privlačnosti trga Unije, preteklega obnašanja kitajskega proizvajalca izvoznika Since Hardware (Guangzhou) Co, ugotovljenega v preiskavi, ki se je zaključila decembra 2010, možnosti kitajskih proizvajalcev, da v primeru povečanja povpraševanja brez težav povečajo zmogljivosti, ter njihove močne izvozne usmerjenosti in strategij oblikovanja cen je v primeru izteka ukrepov verjetno, da se bo industrija Unije morala soočiti s povečanjem dampinškega kitajskega uvoza, ki bo znatno nelojalno znižal cene industrije Unije. Pričakuje se, da se bo v tem primeru že tako neugoden položaj v smislu dobičkonosnosti še poslabšal, poleg tega pa se bodo nekatere nedavne izboljšave v splošnem poslovanju industrije Unije verjetno obrnile.
G. INTERES UNIJE
1. Uvod
(166)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je uvedba protidampinških ukrepov na uvoz likalnih desk s poreklom iz LRK na podlagi ugotovitev sedanjega pregleda zaradi izteka ukrepa v interesu Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov. Vse zainteresirane strani so imele možnost, da izrazijo svoja stališča v skladu s členom 21(2) osnovne uredbe.
(167)
Sedanja preiskava je pregled, ki analizira položaj, v katerem protidampinški ukrepi že veljajo. Zato omogoča oceno kakršnega koli neupravičenega negativnega učinka sedanjih protidampinških ukrepov na zadevne strani.
(168)
Opozoriti je treba tudi, da se predlaga zaključek protidampinškega postopka v zvezi z uvozom likalnih desk s poreklom iz Ukrajine, kar bo uvozu iz tretjih držav omogočilo boljši in neomejen dostop do trga Unije.
(169)
Na podlagi tega je bilo proučeno, ali so kljub sklepom o verjetnosti ponovitve škodljivega dampinga obstajali prepričljivi razlogi za sklep, da ohranitev ukrepov proti uvozu iz LRK ni v interesu Unije.
2. Interes industrije Unije
(170)
Industrija Unije dokazuje, da je sposobna preživeti. To je potrdil tudi pozitiven razvoj njenih gospodarskih razmer v obravnavanem obdobju, deloma zaradi njenih prizadevanj za večjo konkurenčnost in veljavnih ukrepov. Upravičeno gre pričakovati, da bo industrija Unije še naprej imela koristi od ohranitve ukrepov. Če se ukrepi proti uvozu iz LRK ne ohranijo, bo industrija Unije verjetno utrpela znatno škodo zaradi velikega obsega dampinškega uvoza iz LRK, kar bi glede na stopnje nelojalnega nižanja cen, ugotovljene v OPP, resno poslabšalo njen finančni položaj. Sedanje negativne stopnje dobička, donosnost naložb in zaloge se bodo še naprej zmanjševale in na koncu verjetno povzročile prenehanje obstoja industrije Unije.
(171)
V skladu s tem se sklene, da je ohranitev protidampinških ukrepov proti LRK nedvomno v interesu industrije Unije.
3. Interesi drugih strani
(172)
Sodeloval ni nobeden od 15 kontaktiranih uvoznikov/trgovcev. Med preiskavo se ni javila nobena druga morebitna zainteresirana stran. Ni dokazov, da veljavni ukrepi bistveno vplivajo na uvoznike ali potrošnike zadevnega izdelka. V zvezi s tem se lahko upravičeno domneva, da bodo lahko glavne stranke, to so velike trgovine na drobno, vsa povišanja cen zaradi protidampinških dajatev prenesle na končne potrošnike, brez da bi to pomembno vplivalo na zaznavanje potrošnikov.
4. Sklep o interesu Unije
(173)
Na podlagi tega je mogoče sklepati, da ni utemeljenih razlogov, ki bi jasno kazali, da je ohranitev ukrepov proti LRK v nasprotju s splošnim interesom Unije.
H. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(174)
Vse strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bil predviden predlog za ohranitev obstoječih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in za ukinitev veljavnih ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz Ukrajine. Odobreno jim je bilo tudi obdobje, v katerem so lahko predložile svoja stališča.
(175)
Iz zgoraj navedenega sledi, da je treba v skladu s členom 11(2) in 11(3) osnovne uredbe protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz likalnih desk s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ohraniti in da se mora veljavna protidampinška dajatev, ki se uporablja za uvoz likalnih desk s poreklom iz Ukrajine, izteči -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz likalnih desk, prostostoječih ali ne, z ali brez sistema za vsrkavanje odvečne pare in/ali ogrevalnega sistema in/ali sistema za pihanje zraka, vključno z rokavniki, in njihovih bistvenih delov, tj. podnožja, prevleke in odlagalne površine za likalnik, uvrščenih pod oznake KN ex 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 in ex 8516 90 00 (oznake TARIC 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 in 8516900051) in s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
2. Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je:
Države
Proizvajalec
Stopnja dajatve (%)
Dodatna oznaka TARIC
Ljudska Republika Kitajska
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan
34,9
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou
39,6
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou
35,8
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan
18,1
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou
26,5
A786
Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong
22,7
A953
Vse druge družbe
42,3
A999
3. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Protidampinški postopek v zvezi z uvozom likalnih desk s poreklom iz Ukrajine se zaključi, protidampinški ukrepi, uvedeni z Uredbo (ES) št. 452/2007 za uvoz iz Ukrajine, pa se razveljavijo.
Člen 3
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 15. julija 2013