ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2015/454
ze dne 9. července 2014
o státní podpoře SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N), SA.37967 (2013/N), kterou poskytlo Řecko skupině Alpha Bank v souvislosti s:
-
rekapitalizací a restrukturalizací banky Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Western Macedonia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Evia prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.;
-
řešením problémů banky Cooperative Bank of Dodecanese prostřednictvím převodu na banku Alpha Bank S.A.
(oznámeno pod číslem C(2014) 4662)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala členské státy a ostatní zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. POSTUP TÝKAJÍCÍ SE BANKY ALPHA BANK
(1)
Rozhodnutím ze dne 19. listopadu 2008 schválila Komise režim s názvem „Opatření podpory pro úvěrové instituce v Řecku“ (Support Measures for the Credit Institutions in Greece) (dále jen „režim podpory řeckých bank“), který měl zajistit stabilitu řeckého finančního systému. Režim podpory řeckých bank umožňuje poskytování podpory v rámci tří opatření, která jsou jeho součástí, a to rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (1). V květnu 2009 rekapitalizovalo Řecko v rámci rekapitalizačního opatření skupinu Alpha Bank (dále jen „banka“ nebo „banka Alpha“).
(2)
Ve 14. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 se uvádělo, že pokud jde o příjemce rekapitalizačního opatření, Komisi bude předložen plán restrukturalizace.
(3)
Řecké orgány předložily Komisi plán restrukturalizace banky Alpha dne 2. srpna 2010. Komise tento plán a jeho následné aktualizace a rovněž doplňkové informace poskytnuté řeckými orgány zaevidovala jako věc SA.30342 (PN 26/2010) a poté věc SA.32787 (2011/PN).
(4)
V rámci režimu podpory řeckých bank využívala banka opakovaně státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (2). Banka měla prospěch rovněž z nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(5)
Dne 20. dubna 2012 poskytl Řecký fond finanční stability (dále jen „HFSF“) bance písemný závazek, že se bude podílet na plánovaném navýšení jejího základního kapitálu. Dne 28. května 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 900 milionů EUR (dále jen „první překlenovací rekapitalizace“).
(6)
V květnu 2012 řecké orgány Komisi oznámily písemný závazek, který fond HFSF poskytl bance. Komise jej zaevidovala jako neoznámenou podporu (věc SA.34823 (2012/NN)), jelikož opatření již bylo provedeno.
(7)
Rozhodnutím ze dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se první překlenovací rekapitalizace (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha“) (3).
(8)
Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole S.A. (dále jen „Crédit Agricole“). Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha smlouvu o koupi akcií.
(9)
Před tímto dnem řecké orgány Komisi informovaly o vývoji tohoto procesu a o podmínkách možného nabytí banky Emporiki Bank.
(10)
Dne 23. listopadu 2012 zaslaly útvary Komise řeckým orgánům dopis, který obsahoval jejich předběžné posouzení týkající se nabytí této banky.
(11)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF ve prospěch banky Alpha druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (dále jen „druhá překlenovací rekapitalizace“). Dne 21. prosince 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních kapitálových nástrojích, které mají být vydány, a to v celkovém objemu až 1 629 milionů EUR (4). Řecké orgány oznámily Komisi tato opatření dne 27. prosince 2012 (5).
(12)
V květnu 2013 oznámila banka úspěšné ukončení emise s přednostním právem v hodnotě 457,1 milionu EUR a upsání veškerých akcií nabízených v rámci dodatečné soukromě umisťované emise v objemu 92,9 milionu EUR. Dne 3. června 2013 přeměnil fond HFSF první a druhou rekapitalizaci na vlastní kapitál a vložil do banky další kapitál ve výši 1 079 milionů EUR (dále jen „rekapitalizace na jaře 2013“).
(13)
Dne 19. prosince 2013 poskytly řecké orgány Komisi informace týkající se podmínek rekapitalizace na jaře 2013.
(14)
Dne 12. června 2014 předložily řecké orgány Komisi konečný plán restrukturalizace banky (dále jen „plán restrukturalizace“). Téhož dne poskytly i informace o pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou. Řecké orgány uvedly, že v rámci režimu podpory řeckých bank zamýšlejí poskytovat bance i nadále podporu v oblasti likvidity, jakož i státní záruky za dluhové nástroje a půjčky státních dluhopisů (6).
(15)
Komise uskutečnila se zástupci řeckých orgánů a banky řadu schůzek, telefonických konferencí a výměn elektronické pošty.
(16)
Řecko souhlasí s tím, aby výjimečně bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.
1.2. POSTUP V SOUVISLOSTI SE STÁTNÍ PODPOROU POSKYTNUTOU TŘEM DRUŽSTEVNÍM BANKÁM
(17)
Dne 3. prosince 2013 Řecko Komisi informovalo o předpokládaném řešení problémů tří družstevních bank, a to Co-operative Bank of Dodecanese (dále jen „Dodecanese Bank“), Co-operative Bank of Evia (dále jen „Evia Bank“) a Co-operative Bank of Western Macedonia (dále jen „Western Macedonia Bank“).
(18)
Dne 4. prosince 2013 si útvary Komise vyžádaly od Řecka informace týkající se předpokládaného řešení problémů tří družstevních bank.
(19)
Řecko předložilo útvarům Komise požadované údaje dne 5. prosince 2013.
(20)
Dne 8. prosince 2013 přikročila řecká centrální banka k řešení problémů tří družstevních bank a převodu vybraných závazků tří družstevních bank na banku Alpha.
(21)
Dne 17. prosince 2013 oznámilo Řecko státní podporu, která byla poskytnuta v rámci řešení problémů tří družstevních bank.
2. POPIS
2.1. BANKA A JEJÍ POTÍŽE
2.1.1. Obecná situace v řeckém bankovním sektoru
(22)
Reálný hrubý domácí produkt (dále jen „HDP“) Řecka od roku 2008 do roku 2012 klesl o 20 %, jak je uvedeno v tabulce 1. Řecké banky proto u úvěrů pro řecké domácnosti a podniky čelily rychle rostoucímu poměru selhání (7). Tento vývoj měl nepříznivý dopad na výkonnost aktiv řeckých bank a měl za následek potřebu dalšího kapitálu.
Tabulka 1
Růst reálného HDP v Řecku, 2008-2013
Řecko
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Růst reálného HDP, %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Zdroj:
Eurostat, k dispozici na internetu na adrese: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
V únoru 2012 zavedlo Řecko program výměny dluhopisů ze strany soukromého sektoru, známý jako „program zapojení soukromého sektoru“. Řecké banky se podílely na programu zapojení soukromého sektoru, v jehož rámci nabídla řecká vláda stávajícím soukromým držitelům dluhopisů nové cenné papíry (včetně nových řeckých státních dluhopisů (dále jen „státní dluhopisy“), cenných papírů navázaných na HDP a dluhopisů vydaných Evropským fondem finanční stability (dále jen „EFFS“)) výměnou za stávající státní dluhopisy, a to s nominální diskontní sazbou ve výši 53,5 % a delší splatností (8). Řecké orgány oznámily výsledky této výměny dluhopisů dne 9. března 2012 (9). Výměna měla pro držitele dluhopisů za následek značné ztráty (které řecká centrální banka u řeckých bank odhadla v průměru na 78 % nominální hodnoty starých státních dluhopisů) a kapitálové potřeby, jež byly zpětně vykázány v účetních závěrkách řeckých bank za rok 2011.
Tabulka 2
Celkové ztráty hlavních řeckých bank v důsledku zapojení soukromého sektoru (v milionech EUR)
Banky
Nominální hodnota státních dluhopisů (1)
Nominální hodnota půjček souvisejících se státem (2)
Celková nominální hodnota (3)=(1)+(2)
Ztráty ze státních dluhopisů v důsledku zapojení soukromého sektoru (4)
Ztráty z půjček souvisejících se státem v důsledku zapojení soukromého sektoru (5)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (6)=(4)+(5)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/kapitál core tier 1 (10) (prosinec 2011) (%)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru/celková aktiva (prosinec 2011) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 14.
(24)
Jelikož se řecké banky v důsledku programu zapojení soukromého sektoru a přetrvávající recese potýkaly se značným nedostatkem kapitálu, byly na základě memoranda o ekonomické a finanční politice (dále jen „memorandum“) v rámci druhého ozdravného programu pro Řecko dohodnutého dne 11. března 2012 mezi řeckou vládou, Evropskou unií, Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a Evropskou centrální bankou (ECB) poskytnuty finanční prostředky na rekapitalizaci těchto bank. Řecké orgány odhadly celkové potřeby v oblasti rekapitalizace bank a náklady na řešení jejich krize, které mají být financovány z tohoto programu, na 50 miliard EUR (11). Tato částka byla vypočítána na základě zátěžového testu, který řecká centrální banka provedla za období od prosince 2011 do prosince 2014 (dále jen „zátěžový test v roce 2012“), a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž provedla společnost Blackrock (12). Finanční prostředky na rekapitalizaci řeckých bank jsou poskytovány prostřednictvím fondu HFSF. V tabulce 3 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na základě zátěžového testu v roce 2012.
Tabulka 3
Zátěžový test v roce 2012: kapitálové potřeby hlavních řeckých bank (v milionech EUR)
Banky
Referenční kapitál core tier 1 (prosinec 2011) (1)
Celkové hrubé ztráty v důsledku zapojení soukromého sektoru (prosinec 2011) (2)
Rezervy v souvislosti se zapojením soukromého sektoru (červen 2011) (3)
Odhady hrubé kumulativní ztráty s ohledem na úvěrové riziko (4)
Rezervy na ztráty z úvěrů (prosinec 2011) (5)
Interní tvorba kapitálu (6)
Cílový kapitál core tier 1 (prosinec 2014) (7)
Kapitálové potřeby (8)=(7)-[(1)+(2)+(3)+(4)+(5)+(6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Zdroj:
Řecká centrální banka, zpráva o rekapitalizaci a restrukturalizaci řeckého bankovního sektoru, prosinec 2012, s. 8.
(25)
Podle memoranda budou moci „banky, které předloží proveditelné plány získání kapitálu, požádat a obdržet veřejnou podporu, a to způsobem, který zachovává pobídky soukromého sektoru k vkládání kapitálu, a snižuje tudíž zátěž pro daňové poplatníky na minimum“ (13). Řecká centrální banka zjistila, že proveditelné plány získání kapitálu předložily pouze čtyři největší banky (Eurobank, National Bank of Greece, banka Piraeus Bank a banka Alpha Bank) (14). V květnu 2012 provedl fond HFSF první překlenovací rekapitalizaci ve prospěch těchto bank.
(26)
Domácí vklady v bankách v Řecku se v období od konce roku 2009 do června 2012 kvůli recesi a politické nejistotě snížily celkem o 37 %. Ve snaze udržet vklady musely tyto banky platit vyšší úrokové sazby. Náklady na vklady rostly, což snižovalo čisté úrokové rozpětí bank. Jelikož řecké banky ztratily přístup na trhy pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů, byly zcela závislé na financování poskytovaném Eurosystémem (15), přičemž stále větší část tohoto financování měla podobu nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, kterou poskytovala řecká centrální banka.
(27)
Dne 3. prosince 2012 zahájilo Řecko provádění programu zpětného odkupu nových státních dluhopisů, které investoři získali v rámci programu zapojení soukromého sektoru, a to za ceny v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty (16). Na tomto programu zpětného odkupu se podílely i řecké banky, což mělo za následek další ztráty v jejich rozvaze, jelikož se většina účetních ztrát (tj. rozdíl mezi tržní hodnotou a nominální hodnotou) zaúčtovaných u těchto nových státních dluhopisů v době provedení programu zapojení soukromého sektoru stala konečnými a nevratnými ztrátami (17).
(28)
V prosinci 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve prospěch čtyř největších řeckých bank.
(29)
Na jaře 2013 byla překlenovací rekapitalizace čtyř bank přeměněna na stálou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, přičemž fond HFSF držel v každé ze čtyř bank více než 80 % podíl. V případě bank, jimž se podařilo přilákat předem stanovený objem soukromého kapitálu (banka Alpha, banka Piraeus Bank S.A. a National Bank of Greece S.A.), získal HFSF akcie bez hlasovacích práv a soukromým investorům byly s ohledem na akcie fondu HFSF vydány opční listy.
(30)
V červenci 2013 zadala řecká centrální banka poradci provedení diagnostické studie týkající se úvěrových portfolií všech řeckých bank. Poradce provedl u veškerých domácích úvěrových portfolií řeckých bank a rovněž u úvěrů zahraničních poboček a dceřiných společností nesoucích řecké riziko odhady úvěrových ztrát za tříapůlleté období a dobu trvání úvěru. Analýza poskytla odhady úvěrových ztrát na základě dvou makroekonomických scénářů, a to základního scénáře a nepříznivého scénáře. Odhady úvěrových ztrát u zahraničních úvěrových portfolií odhadla řecká centrální banka pomocí některých informací poskytnutých poradcem.
(31)
Na základě posouzení odhadů úvěrových ztrát ze strany poradce zahájila řecká centrální banka na podzim 2013 nový zátěžový test (dále jen „zátěžový test v roce 2013“) s cílem posoudit pevnost kapitálové pozice řeckých bank podle základního scénáře i nepříznivého scénáře. Řecká centrální banka posoudila kapitálové potřeby s technickou podporou druhého poradce.
(32)
Hlavními prvky posouzení kapitálových potřeb v rámci zátěžového testu v roce 2013 byly i) odhady úvěrových ztrát (18) u úvěrových portfolií bank na konsolidovaném základě s ohledem na řecké a zahraniční riziko po odečtení stávajících rezerv na úvěry a ii) odhadovaný provozní zisk bank v období od června 2013 do prosince 2016, a to na základě konzervativní úpravy plánů restrukturalizace, které byly řecké centrální bance předloženy ve čtvrtém čtvrtletí roku 2013. V tabulce 4 je shrnut výpočet kapitálových potřeb hlavních řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013.
Tabulka 4
Zátěžový test v roce 2013: kapitálové potřeby řeckých bank na konsolidovaném základě podle základního scénáře (v milionech EUR)
Banky
Referenční kapitál core tier 1 (červen 2013) (1)
Rezervy na ztráty z úvěrů (červen 2013) (2)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na řecké riziko (3)
Odhady úvěrových ztrát s ohledem na zahraniční riziko (19) (4)
Interní tvorba kapitálu (5)
Poměr kapitálu core tier 1 v rámci zátěžového testu (prosinec 2016) (6)
Kapitálové potřeby (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Zdroj:
Řecká centrální banka, zátěžový test řeckého bankovního sektoru v roce 2013, březen 2014, s. 42.
(33)
Dne 6. března 2014 oznámila řecká centrální banka výsledky zátěžového testu v roce 2013 a požádala banky, aby do poloviny dubna 2014 předložily plány získání kapitálu k pokrytí kapitálových potřeb podle základního scénáře.
(34)
Banky přistoupily k navýšení kapitálu v období od konce března 2013 do počátku května 2014.
2.1.2. Příjemce podpory
(35)
Banka Alpha poskytuje univerzální bankovní služby především v Řecku a v jihovýchodní Evropě (Kypr, Rumunsko, Bulharsko, Srbsko, Albánie a Bývalá jugoslávská republika Makedonie) a také ve Spojeném království. Banka nabízí domácnostem a podnikům celou škálu bankovních a finančních produktů a služeb. Banka působí v oblasti retailového, korporátního a soukromého bankovnictví, správy majetku, pokladny a investičního bankovnictví. Banka je zaregistrována v Řecku a její akcie jsou kotovány na aténské burze cenných papírů. K 30. září 2012 zaměstnávala banka celkem 17 119 osob, z toho přibližně jedna třetina byla zaměstnána v jihovýchodní Evropě a ve Spojeném království a zbývající dvě třetiny byly zaměstnány v Řecku (22).
(36)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a půjčky související se státem v nominální hodnotě ve výši 6 043 milionu EUR. Její celkové náklady související se zapojením soukromého sektoru činily přibližně 4 786 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zaúčtovány v účetní závěrce za rok 2011 (23). Během programu zpětného odkupu v prosinci 2012 prodala banka nové státní dluhopisy, které obdržela v rámci zapojení soukromého sektoru, s vysokou srážkou z nominální hodnoty. Prodej měl za následek ztráty z nových státních dluhopisů.
(37)
Klíčové údaje banky v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a prosinci 2013 (konsolidované údaje) jsou uvedeny v tabulce 5.
Tabulka 5
Klíčové údaje banky Alpha Bank, 2010, 2011, 2012 a 2013
Zisk a ztráta
(v mil. EUR)
2010
2011
2012
2012 pro forma
(včetně Emporiki)
2013
(včetně Emporiki)
Čisté úrokové výnosy
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Provozní výnosy celkem
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Celkové provozní náklady
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Výnosy před tvorbou rezerv
1 101
1 187
327
80
918
Ztráty ze znehodnocení v případě krytí úvěrového rizika
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Ztráty ze znehodnocení státních dluhopisů a půjček způsobilých pro zapojení soukromého sektoru
-
-4 789
-
-
-
Záporný goodwill
3 283
Čistý zisk/ztráta
86
-3 810
-1 086
nepouž.
2 922
Vybrané údaje o objemu
(v mil. EUR)
2010
2011
2012
2012 pro forma
(včetně Emporiki)
2013
(včetně Emporiki)
Celkové úvěry a zálohy poskytnuté klientům (čisté)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Vklady
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Aktiva celkem
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Vlastní kapitál celkem (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Zdroje:
Rok 2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Rok 2012 na formálním základě: plán restrukturalizace banky Alpha Bank z června 2014, s. 24
Roky 2012 a 2011: finanční výsledky za rok 2012 - konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
Rok 2010: finanční výsledky za rok 2011 - konsolidovaná účetní závěrka: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
Tabulka 5 ukazuje, že kromě obrovských ztrát, které byly vykázány v roce 2011 v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR (25)), byla banka postižena klesajícími příjmy (mimo jiné kvůli vyšším nákladům na vklady) a vysokými a rostoucími ztrátami ze znehodnocení u úvěrových portfolií v Řecku a v zahraničí. Likvidní pozice banky byla nepříznivě zasažena odlivem vkladů a její poměr úvěrů k vkladům k 31. prosinci 2011 dosáhl 152 % (26), přičemž 34 % její bilanční sumy k tomuto dni financoval Eurosystém (27).
(39)
V rámci zátěžového testu v roce 2013 odhadla řecká centrální banka kapitálové potřeby banky Alpha podle základního scénáře na 262 milionů EUR.
(40)
V březnu 2014 přikročila banka k navýšení kapitálu o 1,2 miliardy EUR v zájmu pokrytí kapitálových potřeb uvedených v 39. bodě odůvodnění a splacení prioritních akcií v držení Řecka ve výši 940 milionů EUR (28). Na rozdíl od navýšení kapitálu banky Eurobank v dubnu 2014 neposkytl fond HFSF bance Alpha závazek týkající se kapitálové injekce v rámci navýšení kapitálu banky v případě nedostatečné poptávky ze strany soukromého sektoru. Navýšení kapitálu banky bylo dosaženo nabídkou vlastního kapitálu bez předkupních práv (tj. navýšení kapitálu se zrušením předkupních práv akcionářů) mezinárodním investorům a prostřednictvím veřejné nabídky v Řecku. Upisovací cena byla stanovena na 0,66 EUR za akcii.
(41)
Po navýšení kapitálu banka dne 17. dubna 2014 oznámila, že od Řecka odkoupila zpět prioritní akcie, a to za celkovou částku ve výši 940 milionů EUR.
2.2. NABYTÍ BANKOVNÍCH ČINNOSTÍ V ŘECKU ZE STRANY BANKY
2.2.1. Nabytí banky Emporiki Bank
(42)
Emporiki Bank byla založena v roce 1882.
(43)
V roce 2000 získala skupina Crédit Agricole v bance Emporiki Bank nejprve 6,7 % podíl. Emporiki Bank se stala dceřinou společností společnosti Crédit Agricole v roce 2006, kdy ta získala kontrolní podíl. V té době navýšila společnost Crédit Agricole svůj podíl v bance Emporiki Bank na 94,99 %.
(44)
Banka Emporiki Bank vykonávala veškeré bankovní činnosti (retailové, korporátní) a působila rovněž v oblasti investičního bankovnictví, správy majetku, správy portfolia a obecných finančních služeb. Banka nabízela v Řecku své služby prostřednictvím sítě 323 poboček a v zahraničí prostřednictvím pobočky na Kypru a prostřednictvím dceřiných společností na Kypru, v Bulharsku, Albánii a Rumunsku (29). K 31. prosinci 2012 zaměstnávala 4 230 osob.
(45)
Banka se zúčastnila programu zapojení soukromého sektoru a vyměnila státní dluhopisy a jiné způsobilé cenné papíry v nominální hodnotě ve výši 766 milionů EUR. Jak dokládá tabulka 2, její celkové náklady v souvislosti se zapojením soukromého sektoru činily 590 milionů EUR před zdaněním a byly v plné výši zachyceny v účetnictví za rok 2011. Jak dokládá tabulka 3, kapitálové potřeby banky Emporiki Bank se odhadovaly na 2 475 milionů EUR a byly vypočítány na základě zátěžového testu v roce 2012, který provedla řecká centrální banka pro období od 31. prosince 2011 do 31. prosince 2014, a to podle odhadu úvěrových ztrát, jejž poskytla společnost Blackrock.
(46)
Dne 12. října 2012 udělil fond HFSF bance Alpha souhlas s nabytím banky Emporiki Bank od společnosti Crédit Agricole.
(47)
Dne 16. října 2012 podepsaly společnost Crédit Agricole a banka Alpha „smlouvu o koupi akcií ze dne 16. října 2012, která byla uzavřena mezi Crédit Agricole S.A. a Alpha Bank S.A. za účelem prodeje a koupě Emporiki Bank of Greece S.A.“. Po provedení hloubkové finanční kontroly vložila společnost Crédit Agricole kapitál v celkové výši 2 893 milionů EUR a upsala v plné výši konvertibilní dluhopis v hodnotě 150 milionů EUR, který vydala banka Alpha (30). Banka Alpha poté získala plně rekapitalizovanou banku Emporiki Bank za jedno euro. Podle smlouvy o koupi akcií nezískala banka Alpha zahraniční dceřiné společnosti banky Emporiki Bank, které zůstaly společnosti Crédit Agricole, s výjimkou kyperské pobočky banky Emporiki Bank, na niž připadala aktiva v hodnotě 0,5 miliardy EUR a která byla součástí činností, které získala banka Alpha.
(48)
K 31. prosinci 2012, po rekapitalizaci ze strany společnosti Crédit Agricole, činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Emporiki Bank 17,6 % a poměr kapitálu tier 1 činil 13,5 %.
(49)
Dne 1. února 2013 oznámila banka Alpha dokončení převodu celého základního kapitálu banky Emporiki Bank na banku Alpha (31).
(50)
Klíčové údaje banky Emporiki Bank v prosinci 2010, prosinci 2011, prosinci 2012 a lednu 2013 jsou uvedeny v tabulce 6.
Tabulka 6
Klíčové údaje banky Emporiki Bank, 2010, 2011, 2012 a leden 2013
V miliardách EUR
31. prosince 2010
(konsolidované údaje)
31. prosince 2011
(konsolidované údaje)
Prosinec 2012
(rozsah činností získaných bankou Alpha)
Leden 2013
(rozsah činností získaných bankou Alpha)
Aktiva celkem
26,78
21,7
19,5
18,2
Celkové hrubé úvěry a zálohy poskytnuté klientům
24
23,48
19,85
19,8
Rezervy
2,8
4,4
5
5
Splatné klientům
12,2
11,3
12,68
12,9
Financování poskytnuté Eurosystémem
0,3
1,77
1,2
1,2
Vlastní kapitál celkem
0,9
0,9
1,73
2,3
Ztráta po zdanění
-0,87
-1,76
-1,5
Čisté úvěry/vklady
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Zdroje:
Leden 2013: výsledky banky Alpha Bank za rok 2012, prezentace ze dne 27. března 2013 (k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
Prosinec 2012: klíčové ukazatele bank Alpha Bank a Emporiki Bank, k dispozici na internetu na adrese: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
Roky 2011 a 2010: konsolidovaná účetní závěrka banky Emporiki Bank k 31. prosinci 2011
2.2.2. Nabytí vybraných závazků tří družstevních bank
(51)
Dne 8. prosince 2013 se řecká centrální banka rozhodla přikročit k řešení problémů tří družstevních bank, Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank.
(52)
Řecká centrální banka přistoupila ke koupi a převzetí (32), kdy jsou všechny vklady, včetně mezibankovních vkladů, a pohledávky a závazky vůči Řeckému fondu pro záruky za vklady a investice (nikoli však úvěry) převedeny na nabyvatele. Řecká centrální banka se obrátila na čtyři systémově důležité řecké banky, jelikož podle řecké centrální banky by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily dne 5. prosince 2013 pouze banka Alpha a Eurobank. Řecká centrální banka upřednostnila nabídku banky Alpha. Banka Alpha nabídla jako úplatu částku odpovídající 2,1 % převedených vkladů.
2.2.2.1. Dodecanese Bank
(53)
Dodecanese Bank byla založena v roce 1994.
(54)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Dodecanese Bank, aby obnovila svůj poměr kapitálu core tier 1. Banka Dodecanese Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Dodecanese Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 3,5 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(55)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení krize banky Dodecanese Bank. Licence banky Dodecanese Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (33). Vybrané závazky banky Dodecanese Bank byly převedeny na banku Alpha (34). Podle řecké centrální banky (35) činila reálná hodnota převedených aktiv přibližně 6 milionů EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 255 milionů EUR, takže mezera ve financování (36) dosáhla 249 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 166 milionů EUR, ve formě dluhopisů (obligací) EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 83 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Dodecanese Bank činí 258,5 milionu EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.
(56)
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Dodecanese Bank 132 osob a měla jedenáct poboček. V rámci řešení problémů nepřevzala banka Alpha žádné pobočky banky Dodecanese Bank, nýbrž uvedla, že zachová fyzickou přítomnost v oblastech, v nichž nedochází k překrývání sítí (tj. na čtyřech ostrovech, na nichž neexistují žádné jiné banky), a pronajme čtyři malé pobočky, které spravuje likvidátor. Zaměstnanci banky Dodecanese Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
2.2.2.2. Evia Bank
(57)
Evia Bank byla založena v roce 1995.
(58)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Evia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Banka Evia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Evia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. červnu 2013 odhadoval na 1,8 %, byl tudíž nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(59)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Evia Bank. Licence banky Evia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (37). Vybrané závazky banky Evia Bank byly převedeny na banku Alpha (38). Podle řecké centrální banky (39) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 98 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 96 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 64 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 32 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování. Dne 16. června 2014 řecká centrální banka určila, že konečná mezera ve financování banky Evia Bank činí 105 milionů EUR. Fond HFSF pokryje neuhrazenou část mezery ve financování.
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Evia Bank 59 osob a měla čtyři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Evia Bank. Zaměstnanci banky Evia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
2.2.2.3. Western Macedonia Bank
(60)
V roce 1995 byla založena společnost Development Credit Cooperative Society of Prefecture of Kozani. Od roku 2008 fungovala tato družstevní společnost pod novým názvem „Cooperative Bank of Western Macedonia“.
(61)
Dne 22. července 2013 požádala řecká centrální banka banku Western Macedonia Bank, aby obnovila poměr svého kapitálu core tier 1. Western Macedonia Bank přikročila k navýšení kapitálu prostřednictvím veřejné nabídky družstevních akcií. Podle nabídkového oběžníku se poměr kapitálu core tier 1 banky Western Macedonia Bank vypočítaný na základě finančních údajů této banky k 30. září 2013 odhadoval na -11 %, byl proto nižší než minimální požadavky na kapitálovou přiměřenost, které stanovila řecká centrální banka. S ohledem na navýšení kapitálu se však nepodařilo přilákat dostatečnou poptávku ze strany investorů.
(62)
Z tohoto důvodu přikročila řecká centrální banka dne 8. prosince 2013 k řešení problémů banky Western Macedonia Bank. Licence banky Western Macedonia Bank byla odebrána a banka vstoupila do likvidace (40). Vybrané závazky banky Western Macedonia Bank byly převedeny na banku Alpha (41). Podle řecké centrální banky (42) činila reálná hodnota převedených aktiv 2 miliony EUR, zatímco reálná hodnota převedených závazků činila 84 milionů EUR, takže mezera ve financování dosáhla 82 milionů EUR. Mezeru ve financování pokryl fond HFSF podle § 63 písm. D) bodu 13 zákona č. 3601/2007. V prosinci 2013 pokryl fond HFSF dvě třetiny celkové mezery ve financování, to znamená 55 milionů EUR, ve formě dluhopisů EFSF a zavázal se, že zbývající částku ve výši 27 milionů EUR uhradí po konečném určení mezery ve financování.
(63)
K 30. září 2013 zaměstnávala banka Western Macedonia Bank 36 osob a měla tři pobočky. Banka Alpha nepřevzala žádné pobočky banky Western Macedonia Bank. Zaměstnanci banky Western Macedonia Bank byli propuštěni a někteří z nich byli znovu zaměstnáni bankou Alpha.
(64)
Klíčové údaje tří družstevních bank jsou uvedeny v tabulce 7.
Tabulka 7
Klíčové údaje tří družstevních bank (v mil. EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B)-(A)
(E) = 2,1 %* (C)
Reálná hodnota převedených aktiv
Reálná hodnota převedených závazků
Z toho převedené vklady
Počáteční mezera ve financování
Úplata
(2,1 % převedených vkladů)
Dodecanese Bank
6
255
255
249
5
Evia Bank
2
98
95
96
2
Western Macedonia Bank
2
84
82
82
2
Celkem
427
9
Zdroje:
Rozhodnutí výboru pro úvěry a pojištění při řecké centrální bance č. 97/1, 97/2, 97/3 ze dne 8. 2. 2013.
Rozhodnutí výboru pro opatření k řešení problémů při řecké centrální bance č. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7, 14/8 ze dne 8. 12. 2013.
2.2.3. Nabytí Citibank Greece
(65)
Citibank International byla založena v roce 1812. V Řecku byla Citibank založena v roce 1964, a to především k uspokojování potřeb námořního odvětví a podnikového sektoru. V roce 1980 začala Citibank Greece rozšiřovat svou činnost v oblasti retailového bankovnictví. V současnosti působí Citibank Greece ve spotřebitelské i podnikové oblasti a v celé zemi provozuje síť dvaceti poboček.
(66)
Dne 29. května 2014 obdržel fond HFSF žádost banky Alpha o udělení souhlasu s nabytím banky Citibank Greece, včetně Diners Club Greece (dále jen „Diners“) (43).
(67)
Banka Alpha oznámila záměr odkoupit činnosti banky Citibank Greece, včetně úvěrů klientů (za čistou celkovou částku ve výši 442 milionů EUR a nesplácené půjčky v hodnotě 1 115 milionů EUR měly být plně odepsány), vkladů klientů (v celkové hodnotě 1 067 milionů EUR), spravovaných aktiv (1 186 milionů EUR), maloobchodních poboček, sítě bankomatů (44) a zaměstnanců (45). Banka Alpha rovněž oznámila, že má v úmyslu odkoupit veškerý kmenový akciový kapitál Diners.
(68)
Cena byla stanovena na 2 miliony EUR.
(69)
Dne 5. června 2014 udělil fond HFSF souhlas s nabytím Citibank Greece bankou Alpha.
2.3. OPATŘENÍ PODPORY
2.3.1. Opatření podpory, která byla provedena ve prospěch banky Alpha v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
(70)
V rámci režimu podpory řeckých bank, rekapitalizačního opatření, opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů obdržela banka několik forem podpory.
2.3.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(71)
Banka měla a má i nadále prospěch z podpory v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů. Na tuto podporu se bude v tomto rozhodnutí odkazovat jako na „opatření L1“. K 30. listopadu 2011 činily záruky poskytnuté bance Alpha přibližně 14,0 miliard EUR. K 30. září 2011 měla banka Alpha prospěch z půjček státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR (46).
(72)
V plánu restrukturalizace banky, který řecké orgány předložily Komisi dne 12. června 2014, naznačily řecké orgány záměr pokračovat v období restrukturalizace v poskytování záruk a půjček státních dluhopisů v rámci režimu podpory řeckých bank.
2.3.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(73)
V květnu 2009 obdržela banka Alpha na základě rekapitalizačního opatření v rámci režimu podpor řeckých bank kapitálovou injekci v hodnotě 940 milionů EUR (opatření A). Tato kapitálová injekce odpovídala přibližně 2 % rizikově vážených aktiv (47) banky Alpha v té době.
(74)
Rekapitalizace měla podobu prioritních akcií, které upsalo Řecko, a to s 10 % kupónem a pětiletou splatností.
(75)
Banka dne 17. dubna 2014 odkoupila zpět prioritní akcie, jak je popsáno v 41. bodě odůvodnění.
2.3.2. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(76)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity představuje mimořádné opatření, jež solventní finanční institucí, která čelí dočasným problémům s likviditou, umožňuje získat od Eurosystému financování, přičemž tato operace není součástí jednotné měnové politiky. Úroková sazba, kterou finanční instituce hradí za nouzovou pomoc v oblasti likvidity, je o […] (48) bazických bodů vyšší než úroková sazba, kterou hradí za běžné refinancování poskytnuté centrální bankou.
(77)
Za program nouzové pomoci v oblasti likvidity odpovídá řecká centrální banka, což znamená, že veškeré náklady a rizika spojená s poskytováním této pomoci nese řecká centrální banka. Řecko poskytlo řecké centrální bance státní záruku, která se vztahuje na celou částku nouzové pomoci v oblasti likvidity, kterou řecká centrální banka poskytne (49). Přijetí § 50 odst. 7 zákona č. 3943/2011, kterým se mění § 65 odst. 1 zákona č. 2362/1995, umožnilo ministru financí poskytnout řecké centrální bance jménem státu záruky za účelem zajištění pohledávek řecké centrální banky za úvěrovými institucemi. Banky, které využívají nouzovou pomoc v oblasti likvidity, musí státu hradit za záruku poplatek ve výši […] bazických bodů.
(78)
K 31. prosinci 2011 využívala banka Alpha nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou ve výši 6,7 miliardy EUR (50) a k 31. prosinci 2012 pak ve výši 23,6 miliardy EUR (51).
2.3.3. Opatření podpory provedená ve prospěch banky Alpha prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(79)
Od roku 2012 měla banka prospěch z několika opatření kapitálové podpory, která provedl fond HFSF. Přehled těchto opatření podpory je uveden v tabulce 8.
Tabulka 8
Opatření podpory, která byla ve prospěch banky Alpha provedena prostřednictvím fondu HFSF
První překlenovací restrukturalizace - květen 2012
Druhá překlenovací restrukturalizace - prosinec 2012
Písemný závazek - prosinec 2012
Účast HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 - květen 2013
Opatření
B1
B2
B3
B4
Částka
(v mil. EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(80)
Podrobný popis první překlenovací rekapitalizace v květnu 2012 (opatření B1) je uveden ve 14. až 32. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha (52). Souvislosti a hlavní prvky tohoto opatření jsou uvedeny v tomto oddíle.
(81)
Dne 20. dubna 2012 poskytl fond HFSF bance písemný závazek týkající se jeho účasti na plánovaném navýšení kapitálu banky s částkou ve výši 1,9 miliardy EUR.
(82)
V rámci opatření B1 převedl fond HFSF dne 28. května 2012 na banku dluhopisy EFSF v hodnotě 1,9 miliardy EUR v souladu s ustanoveními o překlenovací rekapitalizaci obsaženými v zákoně č. 3864/2010 o zřízení fondu HFSF (dále jen „zákon o fondu HFSF“). Dluhopisy EFSF převedenými na banku Alpha byly dluhopisy EFSF s variabilní úrokovou sazbou se splatností šest a deset let, které byly vydány dne 19. dubna 2012. V 48. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise uvedla, že „překlenovací rekapitalizace dokončená dne 28. května 2012 je provedením závazné povinnosti uvedené v písemném závazku, a je tak pokračováním téže podpory“. Částky uvedené v písemném závazku i částky poskytnuté v rámci první překlenovací rekapitalizace byly řeckou centrální bankou vypočítány tak, aby bylo zajištěno, že banka Alpha dosáhne k 31. prosinci 2011, tj. datu zpětného zaúčtování překlenovací rekapitalizace do účetnictví banky, celkového kapitálového poměru ve výši 8 %. Jak je patrné z tabulky 3, opatření B1 pokrylo pouze omezenou část celkových kapitálových potřeb, které byly zjištěny v rámci zátěžového testu v roce 2012. Předpokládalo se, že banka získá další kapitál navýšením kapitálu v budoucnu a překlenovací rekapitalizace měla pouze zachovat způsobilost banky pro financování ECB do doby, než dojde k navýšení kapitálu.
(83)
Pro období ode dne první překlenovací rekapitalizace do dne přeměny první překlenovací rekapitalizace na kmenové akcie a jiné konvertibilní finanční nástroje stanovila dohoda, která byla před úpisem uzavřena mezi bankou a fondem HFSF, že banka bude fondu HFSF hradit roční poplatek z nominální hodnoty dluhopisů EFSF ve výši 1 % a že se výplaty kupónů a vzniklých úroků z dluhopisů EFSF za toto období budou započítávat jako dodatečný kapitálový příspěvek fondu HFSF poskytnutý bance (53).
2.3.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(84)
Na podzim 2012 vykázala banka další ztráty. Její kapitál se proto opět snížil pod minimální kapitálové požadavky, které se vyžadovaly, aby byla i nadále způsobilá pro refinancování poskytované ECB.
(85)
V důsledku toho byla nezbytná druhá překlenovací rekapitalizace. Dne 21. prosince 2012 provedl fond HFSF druhou překlenovací rekapitalizaci ve výši 1 042 milionů EUR (opatření B2), a to opět převedením dluhopisů EFSF na banku.
2.3.3.3. Písemný závazek ze dne 21. prosince 2012 (opatření B3)
(86)
Kromě druhé překlenovací rekapitalizace poskytl fond HFSF dne 21. prosince 2012 bance písemný závazek týkající se jeho účasti na navýšení základního kapitálu banky a na konvertibilních nástrojích, které mají být vydány, a to s celkovou částkou až do výše 1 629 milionů EUR (opatření B3).
(87)
Dvě překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a dodatečná částka přislíbená v prosinci 2012 (opatření B3) znamenaly, že se fond HFSF zavázal pokrýt celkové kapitálové potřeby, které byly zjištěny během zátěžového testu v roce 2012 (4 571 milionů EUR (54)).
2.3.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)
(88)
Dne 16. dubna 2013 schválila valná hromada akcionářů banky navýšení základního kapitálu banky. Dne 1. května 2013 banka oznámila, že emise s přednostním právem v hodnotě 457 milionů EUR byla upsána v plné výši a že bylo zahájeno soukromé umisťování s částkou ve výši 93 milionů EUR, a to za cenu ve výši 0,44 EUR za jednu novou akcii (55).
(89)
Dne 3. června 2013 oznámila banka ukončení emise s přednostním právem a rovněž úplné přidělení v rámci soukromého umisťování (56). Celková účast soukromého sektoru na navýšení základního kapitálu banky činila 550 milionů EUR.
(90)
K témuž dni banka rovněž oznámila, že fond HFSF upíše 9 138 636 364 akcií za cenu 0,44 EUR za akcii. V rámci rekapitalizace na jaře 2013 proto fond HFSF vložil do banky kapitál ve formě kmenových akcií v celkové výši 4 021 milionů EUR (opatření B4). Tato částka odpovídá součtu opatření B1, B2 a B3 po odečtení hodnoty soukromé účasti. Akcie, které fond HFSF držel, mu přiznávaly omezené hlasovací právo, jelikož celková soukromá účast na navýšení kapitálu dosáhla 12 %. Zákon o fondu HFSF stanovil, že si soukromí investoři ponechají kontrolu nad bankou, pokud vloží více než 10 % kapitálu, který banka potřebuje. Fond HFSF si však ponechá plná hlasovací práva v případě klíčových rozhodnutí společnosti.
(91)
Navýšením základního kapitálu banky Alpha (opatření B4) byly první a druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) přeměněny na stálou rekapitalizaci a částečně byl proveden závazek týkající se poskytnutí další kapitálové podpory (opatření B3).
(92)
Cena nových akcií byla stanovena na 50 % průměrné ceny odpovídající burzovnímu kurzu za posledních 50 obchodních dnů před stanovením ceny nabídky vážené podle příslušných objemů obchodu. V důsledku opačného štěpení akcií (57), o němž rozhodli akcionáři na mimořádné valné hromadě dne 16. dubna 2012 (58), byla cena nových akcií stanovena na 0,44 EUR za akcii.
(93)
Po rekapitalizaci na jaře 2013 se fond HFSF stal největším akcionářem banky s podílem ve výši 83,66 % (59). Fond HFSF vydal 1 233 503 482 opčních listů a poskytl soukromým investorům jeden opční list na každou upsanou akcii, a to bez protiplnění (60). Každý opční list přiznává právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF, a to ve stanovených intervalech a za realizační ceny. Datum prvního uplatnění bylo stanoveno na 10. prosince 2013 a poté mohou být opční listy uplatněny až do 10. prosince 2017 dvakrát ročně. Realizační cena se rovná upisovací ceně ve výši 0,44 EUR navýšené o roční úrokovou sazbu (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a za posledních šest měsíců 8 % ročně) (61).
(94)
Zákon o fondu HFSF, který byl v roce 2014 pozměněn, stanoví, že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační ceny opčních listů. Každá takováto úprava se mimoto musí uskutečnit následně a pouze do výše realizovaných výnosů z prodeje předkupních práv fondu HFSF. V případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv není úprava možná.
2.3.4. Opatření státní podpory ve prospěch tří družstevních bank
(95)
Jak již bylo uvedeno v oddíle 2.2.2, mezera ve financování u Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank byla řeckou centrální bankou odhadnuta na 249 milionů EUR, 96 milionů EUR resp. 82 milionů EUR. Celková výše mezery ve financování byla proto odhadnuta na 427 milionů EUR. Tuto částku uhradil fond HFSF, který bance Alpha poskytl dluhopisy EFSF v odpovídající hodnotě.
2.4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(96)
Dne 12. června 2014 předložilo Řecko plán restrukturalizace banky Alpha, který objasňuje, jak hodlá banka jakožto subjekt vzniklý po nabytí banky Emporiki Bank a vkladů tří řeckých družstevních bank obnovit svou dlouhodobou životaschopnost.
2.4.1. Domácí operace
(97)
Na základě plánu restrukturalizace se banka zaměří na své hlavní bankovní činnosti v Řecku. Zatímco na mezinárodní operace banky připadalo v prosinci 2009 více než 20 % celkových aktiv a v červnu 2013 pak 15 % celkových aktiv (62), tento podíl by se měl na konci roku 2018 snížit přibližně na […] (63).
(98)
Hlavní prioritou banky je obnovení ziskovosti a životaschopnosti bankovních činností v Řecku. Za tímto účelem zahrnuje plán restrukturalizace řadu opatření, která mají zlepšit provozní efektivitu banky a čisté úrokové rozpětí, a rovněž opatření zlepšující její kapitálovou pozici a strukturu rozvahy.
(99)
Co se týká provozní efektivity, banka zahájila rozsáhlý program racionalizace již před nabytím banky Emporiki Bank a tří řeckých družstevních bank. V období od 31. prosince 2010 do 30. září 2012 omezila banka svou fyzickou přítomnost v Řecku. Banka snížila počet poboček z 458 v roce 2010 na 426 v roce 2012 (64) a v témže období snížila i počet pracovníků v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku o několik set osob (65).
(100)
Banka plánuje, že v období od prosince 2012 do prosince 2017 počet poboček v Řecku dále sníží z 739 na […]. Počet zaměstnanců v oblasti bankovních a nebankovních činností v Řecku se sníží z 11 435 na […] (66).
(101)
Vyšší efektivnost z hlediska poboček a pracovníků pomůže snížit celkové náklady banky na činnosti v Řecku o […] %, a to z částky ve výši 1 345 milionů EUR na formálním základě v roce 2012 na […] milionů EUR v roce 2017 (67). V důsledku toho klesne předpokládaný poměr nákladů k výnosům u bankovních činností v Řecku na konci období restrukturalizace pod […] %.
(102)
Plán restrukturalizace rovněž popisuje, jak banka sníží své náklady na financování, což představuje hlavní prvek obnovení životaschopnosti. Banka očekává, že v důsledku stabilnějšího prostředí, a zejména očekávané stabilizace a oživení řeckého hospodářství, které má od roku 2014 opět růst, bude moci u vkladů platit nižší úrokové sazby. Úroky hrazené u vkladů (průměr úrokových sazeb u termínovaných vkladů, vkladů na požádání a spořících vkladů) se mají v Řecku podle očekávání snižovat. Tohoto snížení bude dosaženo zejména hrazením mnohem nižších úrokových sazeb u termínovaných vkladů. Stejně tak se sníží závislost banky na nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a širším financování poskytovaném Eurosystémem, a to z 32 % jejích celkových aktiv v roce 2012 na pouhých […] % v roce 2017 (68).
(103)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že banka posílí rovněž svou rozvahu. Její poměr čistých úvěrů k vkladům v Řecku se v roce 2018 sníží na […] % (ze 131 % v roce 2012 (69)), zatímco kapitálová přiměřenost se bude dále zlepšovat.
(104)
Další prioritou banky je řízení nesplácených půjček. Banka zlepší své úvěrové procesy, a to z hlediska vzniku úvěrů (lepší zajištění kolaterálem, nižší limity) i řízení nesplácených půjček. Míra nesplácených půjček v roce 2014 dosáhne […] % a poté se začne snižovat s očekávanou mírou ve výši přibližně […] % na konci období restrukturalizace (70). Náklady rizika (snížení hodnoty) se sníží z 2 799 milionů EUR v roce 2012 na formálním základě (tj. včetně banky Emporiki Bank) na […] milionů EUR v roce 2018 (71), a to v důsledku oživení řeckého hospodářství.
(105)
Vyšší provozní efektivita, zvýšení čistého úrokového rozpětí a nižší náklady rizika bance umožní dosáhnout v Řecku zisku, a to počínaje od roku 2015. […]. Návratnost vlastního kapitálu v Řecku v roce 2018 dosáhne […] % (72).
2.4.2. Mezinárodní bankovní činnosti
(106)
Banka již začala zmenšovat a restrukturalizovat svou mezinárodní síť. V srpnu 2013 prodala banka svou ukrajinskou dceřinou společnost. Počet poboček v jihovýchodní Evropě se snížil z 622 v roce 2009 na 488 v roce 2012 (73).
(107)
Banka bude svou mezinárodní síť dále restrukturalizovat a zmenšovat. Banka hodlá snížit objem svých mezinárodních aktiv na […] miliard EUR. K dosažení tohoto cíle banka uváží jakoukoli kombinaci odprodejů nebo zmenšení svého portfolia. Předpokládaný objem mezinárodních aktiv banky představuje snížení o […] % v porovnání s jejími zahraničními aktivy k 31. prosinci 2012 […].
(108)
Plán restrukturalizace zdůrazňuje nutnost snížit závislost zahraničních dceřiných společností na mateřské společnosti v Řecku, pokud jde o likvidní pozici. Vnitroskupinové financování zahraničních dceřiných společností se mezi roky 2013 a 2017 sníží z 4 172 milionů EUR na […] milionů EUR (74).
(109)
K zvýšení ziskovosti zahraničních činností plánuje banka provádění programu významného snižování nákladů u mezinárodní sítě se snížením počtu poboček a zaměstnanců. Například v […] bude uzavřeno […] poboček z celkem […] a mezi rokem 2012 a 2018 se počet pracovníků sníží o […] osob (-[…]) (75).
(110)
Návratnost vlastního kapitálu v důsledku toho dosáhne […] (76).
2.4.3. Získání soukromého kapitálu a příspěvek stávajících akcionářů a podřízených věřitelů
(111)
Bance se podařilo získat značné objemy kapitálu na trhu, a snížila tudíž výši státní podpory, kterou potřebovala.
(112)
Banka získala v roce 2009 určitý soukromý kapitál prostřednictvím emise s přednostním právem, a to ve výši 986 milionů EUR (77). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění, bance se prostřednictvím rekapitalizace na jaře 2013 rovněž podařilo získat kapitál od soukromých investorů. V důsledku rekapitalizace na jaře 2013 došlo taktéž k významnému zředění podílů dřívějších akcionářů, jelikož po rekapitalizaci na jaře 2013 získal fond HFSF 83,66 % akcií banky, zatímco dřívější akcionáři mají pouze 4,9 % podíl. Od roku 2008 nebyly vyplaceny žádné dividendy v hotovosti.
(113)
V březnu 2014 získala banka na trhu kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR k pokrytí svých dodatečných kapitálových potřeb a splacení prioritních akcií v držení Řecka. Tyto nové akcie byly vydány s vyšší cenou za akcii, než byla cena, kterou fond HFSF zaplatil v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(114)
Dne 20. dubna 2012 nabídla banka zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 40 %, 60 % resp. 60 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Tato cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Dne 7. května 2012 oznámila banka výsledky zpětného odkupu (78). Účast dosáhla celkem 66 % a celkový kapitálový zisk činil 333 milionů EUR. Dne 19. dubna 2013 oznámila banka další opatření v rámci řízení závazků v nominální hodnotě 316 milionů EUR. Banka nabídla zpětný odkup cenných papírů zahrnovaných do kapitálu tier 1, cenných papírů zahrnovaných do vyšší třídy tier 2 a cenných papírů zahrnovaných do nižší třídy tier 2 za kupní ceny ve výši 35 %, 55 % resp. 55 % jejich příslušné nominální hodnoty v hotovosti. Cena zpětného odkupu byla stanovena na základě tržní hodnoty nástrojů a obsahovala prémii nepřesahující deset procentních bodů, což mělo investory podnítit k účasti na zpětném odkupu. Míra účasti dosáhla 58 % a kapitálový zisk činil 103 milionů EUR.
(115)
V důsledku těchto dvou zpětných odkupů se částka nesplacených podřízených a hybridních dluhových nástrojů snížila z 985 milionů EUR na 134 milionů EUR.
2.5. ZÁVAZKY ŘECKÝCH ORGÁNŮ
(116)
Dne 12. června 2014 přijalo Řecko závazek, že banka a její přidružené společnosti provedou plán restrukturalizace, který byl předložen téhož dne, a poskytlo další závazky týkající se provádění plánu restrukturalizace. V tomto oddíle jsou shrnuty závazky, které jsou uvedeny v příloze.
(117)
Řecko se za prvé zavázalo, že banka bude restrukturalizovat své obchodní činnosti v Řecku, a stanovilo maximální počet poboček a zaměstnanců a rovněž maximální výši celkových nákladů, kterých má být dosaženo k 31. prosinci 2017 (79).
(118)
Řecko se rovněž zavázalo, že banka sníží své náklady na vklady získané v Řecku a k 31. prosinci 2017 bude splňovat maximální poměr čistých úvěrů k vkladům (80).
(119)
Co se týká zahraničních dceřiných společností banky, Řecko přijalo závazek, že jim banka nebude poskytovat další kapitálovou podporu, nebudou-li splněny předem stanovené podmínky. Řecko se rovněž zavázalo, že do 30. června 2018 banka významně sníží svá mezinárodní aktiva (81).
(120)
Řecko se zavázalo, že banka odprodá řadu cenných papírů a sníží velikost portfolia soukromého kapitálu. Až na omezené výjimky nebude banka mimoto nakupovat cenné papíry spekulativního stupně (82).
(121)
Řecko přijalo řadu závazků týkajících se správy a řízení banky. Řecko se zavázalo omezit odměny zaměstnanců a vedoucích pracovníků banky a zajistit, aby banka dodržovala řecké právní předpisy týkající se správy a řízení společností a vytvořila efektivní a přiměřenou organizační strukturu (83).
(122)
Řecko přijalo rovněž závazek, že banka bude prosazovat vysoce kvalitní úvěrovou politiku s cílem zajistit, aby byla rozhodnutí o poskytnutí úvěrů a jejich restrukturalizaci zaměřena na dosažení co nejvyšší životaschopnosti a ziskovosti banky. Řecko se zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, pokud jde o sledování úvěrového rizika a restrukturalizaci úvěrů (84).
(123)
Řada závazků se týká operací banky se spřízněnými dlužníky. Tyto závazky mají zajistit, aby se banka neodchylovala od obezřetných bankovních postupů při poskytování nebo restrukturalizaci úvěrů pro zaměstnance, vedoucí pracovníky a akcionáře, jakož i pro veřejné subjekty, politické strany a mediální společnosti (85).
(124)
Řecko se také zavázalo, že banka bude dodržovat některá omezení týkající se chování, jako je zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz akvizic a zákaz odkazování na státní podporu v reklamě (86).
(125)
Tyto závazky bude do 31. prosince 2018 sledovat kontrolní správce.
(126)
Řecko uvedlo, že před případným zpětným odkupem opčních listů ze strany banky nebo jiného státního subjektu včetně fondu HFSF požádá Komisi o souhlas (87).
3. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍHO SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(127)
Dne 27. července 2012 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení s cílem ověřit, zda byly splněny podmínky sdělení o bankovnictví z roku 2008 (88) týkající se vhodnosti, nezbytnosti a přiměřenosti první překlenovací rekapitalizace, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha (opatření B1).
(128)
Co se týká vhodnosti opatření, vzhledem ke skutečnosti, že podpora byla poskytnuta po předchozí rekapitalizaci a pomoci v oblasti likvidity, a vzhledem k dlouhému období záchrany vyslovila Komise pochybnosti, zda banka přijala veškerá možná opatření, aby zamezila potřebě podpory v budoucnu (89). Komisi mimoto nebylo jasné, kdo bude banku kontrolovat, jakmile první překlenovací rekapitalizaci nahradí stálá rekapitalizace (90), jelikož se banka mohla dostat buď pod kontrolu státu, nebo pod kontrolu menšinových soukromých vlastníků. Komise podotkla, že chce zajistit, aby se v žádném případě nezhoršila kvalita řízení banky, a zejména jejího úvěrového procesu.
(129)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, v 66. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise zpochybnila, zda byla přijata veškerá možná opatření, aby banka zamezila potřebě opětovné podpory v budoucnu. Jelikož nebyla jistá doba trvání překlenovací rekapitalizace, nemohla Komise vyvodit závěr, zda je dostatečná a zda vyhovuje zásadám týkajícím se protiplnění a sdílení nákladů podle pravidel státní podpory. Jelikož v době přijetí rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha nebyly známy podmínky přeměny první překlenovací rekapitalizace na stálou rekapitalizaci, nemohla je Komise posoudit.
(130)
Co se týká přiměřenosti opatření, Komise vyslovila pochybnosti, zda byla ve vztahu k první překlenovací rekapitalizaci přijata dostatečná ochranná opatření (zákaz odkazování na státní podporu v reklamě, zákaz výplaty kupónů a dividend, zákaz uplatňování opcí a zákaz zpětného odkupu, jak bylo popsáno v 71. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha). V 72. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha Komise mimoto uvedla, že neexistence pravidel bránících fondu HFSF v koordinaci čtyř největších bank (tj. banky Alpha, Eurobank, National Bank of Greece a Piraeus Bank) a neexistence přiměřených záruk, které zabrání sdílení obchodně citlivých informací, může vést k narušení hospodářské soutěže. Komise proto navrhla jmenování kontrolního správce, který bude v bance fyzicky přítomen.
4. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
4.1. PŘIPOMÍNKY BANKY
(131)
Dne 30. srpna 2012 obdržela Komise připomínky banky Alpha k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se této banky.
(132)
Co se týká vhodnosti opatření, banka uvedla, že je systémově významnou bankou jak v Řecku, tak i na bankovních trzích, na nichž působí. Banka dodala, že její obchodní model je životaschopný, jak prokazuje její dlouhá a slavná historie.
(133)
Banka taktéž poznamenala, že obě vlny rekapitalizace byly důsledkem významně zhoršeného ekonomického prostředí a že si další opatření podpory vyžádala prohlubující se finanční krize. Banka Alpha uvedla, že z velkých řeckých bank byla dosud příjemcem s nejnižším podílem státní podpory. Banka rovněž podotkla, že pokud jde o to, zda banka přijala neprodleně veškerá možná opatření, aby se zamezilo potřebě další podpory v budoucnu, plán restrukturalizace poskytuje zevrubné informace o opatřeních k sdílení nákladů, která již byla provedena, která probíhají a která se plánují. Banka také uvedla, že tato opatření zajistila, aby žádný akcionář nezůstal nedotčen. Spolu s existující silnou obchodní základnou a důkladností procesu posuzování kapitálu tato opatření přispějí k zajištění dostatečné kapitalizace banky vedoucí k obnovení životaschopnosti a k ukončení státní podpory.
(134)
Banka mimoto uvítala jasnost podmínek stálé kapitalizace, které by podle jejího názoru měly plně zohledňovat důvody, proč potřebovala státní podporu. Banka rovněž uvedla, že rekapitalizace řeší ztrátu kapitálu v důsledku její účasti v programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost. Banka podpořila názor, že při nabývání státních dluhopisů podle řeckých a evropských standardů nepodstupovala nadměrná rizika. Banka uvedla, že v případě neúčasti na programu zapojení soukromého sektoru by nebyla rekapitalizace v roce 2012 zapotřebí a banka by byla s to splácet prioritní akcie v souladu se smluvními podmínkami. Banka rovněž podotkla, že i po zaznamenání významných ztrát kapitálu v důsledku účasti banky na programu zapojení soukromého sektoru vykazovala kladnou hodnotu čistých aktiv.
(135)
Banka dodala, že působí na velmi pevném základě a je mimořádně aktivní při provádění opatření k úspěšnému fungování v situaci, kdy čelila extrémní zátěži. Banka rovněž uvedla, že se od začátku krize nepodílela na agresivních obchodních strategiích ani nepřiměřeném riskování a zaměřovala se na řízení úvěrových rizik, zabývala se nerovnováhou v profilu financování náležitým snižováním pákového efektu a aktivně řídila svou nákladovou základnu, a to racionalizací provozní platformy a optimalizací výdajů na zakázky.
(136)
Banka mimoto vyzdvihla značné sdílení nákladů ze strany akcionářů. Poukázala rovněž na významné záruky, které byly poskytnuty oficiálnímu sektoru s cílem zamezit přílišnému riskování ze strany rekapitalizovaných bank a podrobně sledovat řádné provádění plánů restrukturalizace, jako je jmenování zástupců ministerstva financí a fondu HFSF do správní rady a příslušných výborů banky. Banka také zdůraznila, že fond HFSF bude sledovat provádění plánu restrukturalizace a že pozastavení výkonu hlasovacích práv fondu HFSF bude zrušeno v případě významného porušení uložených podmínek.
(137)
Z těchto důvodů se banka domnívala, že by struktura a podmínky stálé rekapitalizace měly stávajícím a novým akcionářům poskytnout silné pobídky k účasti na nadcházejícím navýšení kapitálu.
(138)
Co se týká nezbytnosti opatření, banka uvedla, že opatření podpory řeší nedostatek kapitálu způsobený programem zapojení soukromého sektoru, aby banka splňovala minimální ukazatele kapitálové přiměřenosti, které stanovila řecká centrální banka, měla i nadále přístup k refinančním operacím ECB a byla s to podpořit své klienty a řecké hospodářství ve složité situaci.
(139)
Pokud jde o přiměřenost opatření, banka oznámila, že nemá v úmyslu využít podporu k narušení hospodářské soutěže. Banka rovněž zdůraznila, že se od obdržení státní podpory nepodílela na agresivních obchodních strategiích. Banka také podotkla, že jelikož všechny velké řecké banky byly příjemci podpory a jelikož se ochota zahraničních účastníků na řeckém trhu podstupovat řecké riziko snižovala, byla schopnost jakéhokoli příjemce podpory narušit hospodářskou soutěž na úkor soutěžitele, který podporu neobdržel, omezena na minimum.
4.2. PŘIPOMÍNKY JINÉ ŘECKÉ BANKY
(140)
Dne 3. ledna 2013 obdržela Komise připomínky jedné řecké banky k rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Tato řecká banka uvedla, že rekapitalizace řeckých bank ze strany fondu HFSF představovala v zásadě vítaný krok směrem k zdravějšímu a životaschopnějšímu bankovnímu systému, a nevyslovila vůči rekapitalizaci banky Alpha žádné námitky.
(141)
Ačkoli tato řecká banka vyslovila plnou podporu zásadě rekapitalizace řeckých bank fondem HFSF, rovněž uvedla, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže na minimum a zamezení diskriminaci očekávala, že rekapitalizace fondem HFSF bude pro všechny banky působící v Řecku dostupná za stejných podmínek.
5. PŘIPOMÍNKY ŘECKA K FORMÁLNÍMU VYŠETŘOVACÍMU ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍMU SE PRVNÍ PŘEKLENOVACÍ REKAPITALIZACE
(142)
Dne 5. září 2012 předložilo Řecko připomínky, které s ohledem na rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vypracovaly řecká centrální banka a fond HFSF.
5.1. PŘIPOMÍNKY ŘECKÉ CENTRÁLNÍ BANKY
(143)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že první překlenovací rekapitalizace byla dočasná, jelikož proces rekapitalizace bude ukončen navýšením základního kapitálu ze strany čtyř dotčených bank.
(144)
Řecká centrální banka taktéž podotkla, že rekapitalizace největších řeckých bank je součástí dlouhodobější restrukturalizace řeckého bankovního sektoru. Dále uvedla, že pokud by banka zůstala v soukromém vlastnictví, vedení by se s největší pravděpodobností nezměnilo, zatímco v případě, že by se banka dostala do vlastnictví státu (tj. vlastnil by ji fond HFSF), mohl by fond HFSF jmenovat nové vedení, které by každopádně bylo posouzeno řeckou centrální bankou. Řecká centrální banka uvedla, že průběžně hodnotí rámec správy a řízení společnosti, přiměřenost vedení a rizikový profil každé banky s cílem zajistit, aby nebyla podstupována nadměrná rizika. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že fond HFSF již jmenoval zástupce ve správních radách rekapitalizovaných bank.
(145)
Co se týká nezbytnosti první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka uvedla, že rekapitalizace banky byla omezena s cílem zajistit dodržení tehdy platných minimálních kapitálových požadavků (8 %). Řecká centrální banka také uvedla, že dlouhé období před rekapitalizací bylo nezbytné kvůli náhlému zhoršení prostředí, v němž banky působí, v Řecku a dopadu programu zapojení soukromého sektoru, složitosti celého projektu a nutnosti maximalizovat účast soukromých investorů na navýšení základního kapitálu.
(146)
Pokud jde o přiměřenost první překlenovací rekapitalizace, řecká centrální banka poukázala na skutečnost, že úplné provedení plánu restrukturalizace předloženého Komisí bude zajištěno tím, že pozastavení hlasovacích práv fondu HFSF bude v případě významného porušení plánu restrukturalizace zrušeno. Řecká centrální banka rovněž uvedla, že potíže banky Alpha nebyly způsobeny podceněním rizik ze strany vedení banky ani agresivními obchodními praktikami.
5.2. PŘIPOMÍNKY FONDU HFSF
(147)
Co se týká vhodnosti první překlenovací rekapitalizace, ohledně otázky možného státního zásahu v případě, že stát poskytne prostřednictvím fondu HFSF vysoké částky státní podpory a fond HFSF má plná hlasovací práva, fond HFSF uvedl, že se banky financované fondem HFSF nepokládají za veřejné subjekty ani podniky pod kontrolou státu a že po provedení stálé rekapitalizace fondem HFSF nebudou ovládány státem. Fond HFSF uvedl, že je zcela nezávislým subjektem soukromého práva, který může rozhodovat nezávisle. Fond HFSF nepodléhá kontrole ze strany vlády podle § 16 písm. C) bodu 2 zákona o fondu HFSF, podle něhož nejsou úvěrové instituce, jímž fond HFSF poskytl kapitálovou podporu, součástí širšího veřejného sektoru. Fond HFSF rovněž poukázal na strukturu řízení fondu.
(148)
Pokud jde o zásah fondu HFSF do vedení banky, fond HFSF podotkl, že bude respektovat autonomii banky a nebude zasahovat do jejího každodenního řízení, jelikož jeho úloha je omezena na to, co je stanoveno v zákoně o fondu HFSF. Fond HFSF uvedl, že nedojde ke státním zásahům ani koordinaci a že rozhodnutí banky ohledně úvěrového procesu (mimo jiné ohledně kolaterálu, úročení a solventnosti dlužníků) budou přijímána na základě obchodních kritérií.
(149)
Fond HFSF uvedl, že zákon o fondu HFSF a dohoda uzavřená před úpisem obsahují náležitá ochranná opatření, která mají současným soukromým akcionářům zabránit v přílišném riskování. Fond HFSF poukázal například na tyto skutečnosti: i) jmenování zástupců fondu HFSF jako nezávislých nevýkonných členů správní rady banky a jejich přítomnost ve výborech, ii) to, že fond HFSF provedl v bance hloubkovou kontrolu, a iii) to, že po konečné rekapitalizaci budou jeho hlasovací práva omezena pouze potud, pokud bude banka dodržovat podmínky plánu restrukturalizace.
(150)
Fond HFSF uvedl, že byla zavedena vhodná opatření s cílem zajistit, aby si banky, v nichž má fond HFSF účast, nevyměňovaly obchodně citlivé informace. Tato opatření zahrnují jmenování různých zástupců fondu HFSF do těchto bank, pověření těchto zástupců, jež výslovně zabraňuje toku informací mezi jednotlivými zástupci, a jednoznačné interní pokyny určené těmto zástupcům, aby nepředávali obchodně citlivé informace bank. Fond HFSF mimoto uvedl, že ve vztahu k bankám nevykonává svá práva způsobem, který by mohl zamezit účinné hospodářské soutěži nebo ji omezit, narušit či významně snížit nebo ztížit. Fond HFSF taktéž poukázal na skutečnost, že se na členy jeho správní rady a zaměstnance vztahují přísná pravidla týkající se zachovávání důvěrnosti údajů a fiduciární povinnosti a že jsou vázáni předpisy týkajícími se profesního tajemství, pokud jde o jeho záležitosti.
6. POSOUZENÍ STÁTNÍ PODPORY V SOUVISLOSTI S NABYTÍM VYBRANÝCH ZÁVAZKŮ TŘÍ DRUŽSTEVNÍCH BANK
(151)
Komise musí za prvé posoudit, zda státní podpora v souvislosti s řešením problémů tří družstevních bank (to znamená poskytnutí finančních prostředků k odstranění mezer ve financování, což umožnilo převod vkladů, včetně mezibankovních závazků, a pohledávek a závazků vůči fondu HDIGF) představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle tohoto ustanovení představují státní podporu podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy.
(152)
Komise nejprve posoudí, zda mohli být zvýhodněni tito potenciální příjemci: i) družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha a ii) banka Alpha.
i) Existence podpory pro družstevní banky a případně „činnosti“ převedené na banku Alpha
(153)
Co se týká družstevních bank, Komise bere na vědomí, že Dodecanese Bank, Evia Bank a Western Macedonia Bank vstoupily do likvidace a jejich bankovní licence byly odebrány. Tyto banky již proto nebudou vykonávat hospodářskou činnost na bankovním trhu.
(154)
Státní podpora, tj. finanční prostředky k odstranění mezer ve financování, by představovala podporu pro převedené pohledávky a závazky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy pouze tehdy, pokud by společně tvořily podnik. Pojem podnik zahrnuje jakýkoli subjekt vykonávající hospodářskou činnost, a to nezávisle na jeho právním postavení a způsobu financování. Za hospodářskou činnost se považuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo poskytování zboží na daném trhu. Aby bylo proto možno vyvodit závěr, zda se jedná o podporu pro určitý podnik, je třeba posoudit, zda převod pohledávek a závazků znamená i převod hospodářské činnosti.
(155)
Jak je uvedeno v oddíle 2.2.2, po řešení problémů družstevních bank byly na banku Alpha převedeny pouze vklady, mezibankovní závazky a pohledávky a závazky vůči fondu HDIGF. Tři družstevní banky zaměstnávaly 227 osob a měly celkem osmnáct poboček. Je třeba uvést, že mezi třemi družstevními bankami a bankou Alpha nedošlo k automatickému převodu poboček, pracovních smluv ani úvěrů. Skutečnost, že na banku Alpha nebyly převedeny úvěry, nýbrž že zůstaly ve třech družstevních bankách v likvidaci, a skutečnost, že nebyly převedeny žádné pobočky a že nedošlo k automatickému převodu pracovních smluv, přispívají (91) k závěru, že nedošlo k převodu hospodářské činnosti. Převedené závazky (tj. vklady) nelze považovat za příjemce státní podpory, jelikož nepředstavují „podnik“.
(156)
Tři stávající právní subjekty vstoupily do likvidace a již nevykonávají bankovní činnosti. Převedená aktiva a závazky současně nepředstavují hospodářskou činnost.
(157)
Vyvozuje se proto závěr, že poskytnutí dluhopisů EFSF bance Alpha ze strany fondu HFSF za účelem pokrytí mezery ve financování u nabytých aktiv a závazků tří družstevních bank neumožnilo, aby tyto družstevní banky vykonávaly nadále hospodářskou činnost. Podpora ze strany fondu HFSF proto nepředstavuje podporu pro subjekty v likvidaci ani podporu pro převedená aktiva a závazky.
ii) Existence podpory pro banku Alpha
(158)
Co se týká otázky, zda prodej aktiv a závazků tří družstevních bank znamenal státní podporu pro banku Alpha, Komise musí posoudit, zda jsou splněny určité požadavky, a zejména zda i) proces prodeje je otevřený, bezpodmínečný a nediskriminační; ii) prodej probíhá za tržních podmínek a iii) stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčených aktiv a pasiv (92).
(159)
Jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, řecká centrální banka se za účelem vydražení vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank obrátila pouze na čtyři systémové řecké banky, jelikož se domnívala, že by vklady měly být převedeny na plně rekapitalizované instituce. Závazné nabídky předložily pouze banka Alpha a Eurobank. Banka Alpha Bank byla vybrána jako nejvhodnější uchazeč v konkurenčním nabídkovém řízení uspořádaném orgánem příslušným k řešení, který zohlednil navrhovanou cenu a schopnost nabyté vklady hladce a rychle převzít a začlenit.
160)
Balíček nabízený k prodeji zahrnoval pouze vklady bez infrastruktury. Kupujícím proto mohla být pouze banka s potřebnou infrastrukturou a sítí poboček v Řecku, aby bylo možno obsluhovat vkladatele.
(161)
Jelikož Komise nemá důvod domnívat se, že se prodej neuskutečnil za tržních podmínek, vyvozuje závěr, že v souladu s bodem 80 sdělení o bankovnictví z roku 2013, bodem 20 sdělení o restrukturalizaci a rozhodovací praxí Komise (93) lze podporu pro banku Alpha vyloučit.
iii) Závěr ohledně existence podpory
(162)
Státní podpora poskytnutá při prodeji tří družstevních bank nezvýhodňuje žádnou hospodářskou činnost ani podnik. Opatření proto nepředstavuje státní podporu podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7. POSOUZENÍ PODPORY, KTERÁ BYLA POSKYTNUTA BANCE ALPHA
7.1. EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY A JEJÍ VÝŠE
(163)
Komise musí zjistit existenci státní podpory pro banku ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
7.1.1. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena v rámci režimu podpory řeckých bank (opatření L1 a A)
7.1.1.1. Státní podpora v oblasti likvidity v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjček státních dluhopisů (opatření L1)
(164)
Komise již v rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank (94) zjistila, že podpora likvidity, která byla poskytnuta na základě režimu, představuje státní podporu. Budoucí podpora likvidity poskytnutá na základě režimu bude rovněž představovat státní podporu.
7.1.1.2. Rekapitalizace provedená státem v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A)
(165)
Komise již v rozhodnutí ze dne 19. listopadu 2008 o režimu podpory řeckých bank zjistila, že rekapitalizace, které byly provedeny v rámci rekapitalizačního opatření, představují podporu. Banka Alpha obdržela prostřednictvím prioritních akcií částku ve výši 940 milionů EUR, což představovalo 2 % rizikově vážených aktiv banky v té době.
7.1.2. Existence podpory obsažené v nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(166)
Komise v bodě 51 sdělení o bankovnictví z roku 2008 objasnila, že poskytnutí finančních prostředků centrálních bank finančním institucím nepředstavuje podporu, pokud jsou splněny čtyři kumulativní podmínky týkající se solventnosti finanční instituce, zajištění facility, úrokové sazby účtované finanční instituci a neexistence protizáruky státu. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou poskytnutá bance Alpha tyto čtyři kumulativní podmínky nesplňuje, zejména z důvodu existence státní záruky a skutečnosti, že byla poskytnuta spolu s dalšími opatřeními podpory, představuje státní podporu.
(167)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou je v souladu s požadavky stanovenými v čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Za prvé, jelikož opatření zahrnuje státní záruku ve prospěch řecké centrální banky, případné ztráty ponese stát. Opatření proto zahrnuje státní prostředky. Nouzová pomoc v oblasti likvidity umožňuje bankám získat financování v době, kdy nemají přístup na trh pro financování z jiných (tržních) zdrojů než klientských vkladů a k běžným refinančním operacím Eurosystému. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou proto poskytuje bance výhodu. Jelikož je nouzová pomoc v oblasti likvidity omezena na bankovní sektor, opatření je selektivní. Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou umožňuje bance pokračovat v činnosti na trhu a zabraňuje jejímu úpadku a nutnosti odejít z trhu, narušuje hospodářskou soutěž. Jelikož banka působí v ostatních členských státech a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí nebo se případně zajímají o působení v Řecku, ovlivňuje výhoda, která byla bance poskytnuta, obchod mezi členskými státy.
(168)
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) představuje státní podporu. Výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou se v průběhu času měnila. K 31. prosinci 2012 činila přibližně 23,6 miliardy EUR.
7.1.3. Existence podpory v opatřeních, která byla provedena prostřednictvím fondu HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
7.1.3.1. První překlenovací rekapitalizace (opatření B1)
(169)
V oddíle 5.1 rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha již Komise dospěla k závěru, že první překlenovací rekapitalizace představuje státní podporu. Obdržený kapitál činil přibližně 1,9 miliardy EUR.
7.1.3.2. Druhá překlenovací rekapitalizace (opatření B2)
(170)
Opatření B2 bylo provedeno ze zdrojů fondu HFSF, které (jak je objasněno v 47. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha) zahrnují státní prostředky.
(171)
Co se týká existence výhody, opatření B2 zvýšilo kapitálový poměr banky na úroveň, která bance umožnila pokračovat v činnosti na trhu a získat přístup k financování poskytovanému Eurosystémem. Protiplnění za opatření B2 mimoto představovaly vzniklé úroky z dluhopisů EFSF a dodatečný poplatek ve výši 1 %. Jelikož je toto protiplnění zjevně nižší než protiplnění za podobné kapitálové nástroje na trhu, banka by zcela jistě nebyla schopna získat za takovýchto podmínek tento kapitál na trhu. Opatření B2 proto poskytlo bance výhodu ze státních prostředků. Jelikož opatření měla k dispozici pouze banka Alpha, bylo toto opatření selektivní.
(172)
V důsledku opatření B2 bylo posíleno postavení banky Alpha, jelikož bance byly poskytnuty finanční zdroje, aby mohla nadále splňovat kapitálové požadavky, což vedlo k narušení hospodářské soutěže. Jelikož banka Alpha působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B2 pravděpodobně rovněž obchod mezi členskými státy.
(173)
Komise má za to, že opatření B2 představuje státní podporu. Vnitrostátní orgány toto opatření oznámily jako podporu. Obdržený kapitál činil 1 042 milionů EUR.
7.1.3.3. Písemný závazek (opatření B3)
(174)
Opatřením B3 se fond HFSF zavázal, že poskytne další kapitál nezbytný k provedení rekapitalizace banky, a to do výše požadované řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu v roce 2012. Fond HFSF získává své zdroje od státu. Komise proto vyvozuje závěr, že závazek využívá státní prostředky. Okolnosti, za nichž může fond HFSF poskytnout finančním institucím podporu, jsou přesně stanoveny a omezeny v právních předpisech. Použití těchto státních prostředků lze proto přičíst státu. Fond HFSF přijal závazek, že poskytne další kapitál ve výši 1 629 milionů EUR.
(175)
Písemný závazek banku Alpha zvýhodnil, jelikož vkladatele ujistil, že banka bude schopna získat celý objem kapitálu, který musí získat, to znamená, že fond HFSF poskytne kapitál, pokud by se jej bance nepodařilo získat na trhu. Tento závazek usnadnil rovněž získání soukromého kapitálu na trhu, jelikož investoři byli ujištěni, že pokud se bance nepodaří získat část kapitálu na trhu, poskytne jej fond HFSF. Žádný soukromý investor by závazek týkající se kapitálové injekce nepřijal dříve, než jsou známy podmínky rekapitalizace, a banka neměla v té době přístup na kapitálový trh. Výhoda je selektivní, jelikož nebyla poskytnuta všem bankám, které v Řecku působí.
(176)
Jelikož banka působí na ostatních bankovních trzích v Evropské unii a jelikož finanční instituce z ostatních členských států působí v Řecku, ovlivňuje opatření B3 pravděpodobně obchod mezi členskými státy a narušuje hospodářskou soutěž.
(177)
Opatření B3 proto představuje podporu a řecké orgány je oznámily jako státní podporu dne 27. prosince 2012.
7.1.3.4. Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4)
(178)
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013 (opatření B4) představuje přeměnu první a druhé překlenovací rekapitalizace (opatření B1 a B2) a částečné provedení závazku (opatření B3) na stálou rekapitalizaci ve výši 4 021 milionů EUR v podobě kmenových akcií. Skutečnost, že nebylo nutno vložit celý kapitál přislíbený prostřednictvím opatření B3, je zapříčiněna tím, že od soukromých investorů byl získán kapitál ve výši 550 milionů EUR. Jelikož opatření B4 představuje přeměnu již poskytnuté podpory, zahrnuje státní prostředky, nezvyšuje však nominální výši podpory. Zvyšuje však výhodu pro banku (a tudíž narušení hospodářské soutěže), jelikož se jedná o stálou rekapitalizaci, a nikoli dočasnou rekapitalizaci, jak tomu bylo v případě opatření B1 a B2. V porovnání s opatřením B3, které představuje pouze závazek, a nikoli vlastní rekapitalizaci, zvýšilo opatření B4 kapitálovou přiměřenost banky Alpha, a je proto výhodnější.
(179)
Komise podotýká, že tato podpora nebyla poskytnuta všem bankám působícím v Řecku. Výhoda poskytnutá bance Alpha je proto selektivní. Co se týká narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise například uvádí, že podpora bance umožnila vykonávat činnost v ostatních členských státech. Likvidace banky by vedla k ukončení jejích činností v zahraničí prostřednictvím jejich likvidace nebo prodeje. Opatření proto narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Opatření představuje státní podporu.
7.1.3.5. Závěr ohledně opatření B1, B2, B3 a B4
(180)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Výše státní podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR. Jak je uvedeno v oddíle 7.1.3.4, na skutečnou kapitálovou injekci (opatření B4) byla přeměněna pouze část částky přislíbené v prosinci 2012 (opatření B3). Výše státní podpory, která byla skutečně vyplacena, proto činí pouze 4 021 milionů EUR.
(181)
V bodě 31 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že kromě výše podpory v absolutním vyjádření vezme Komise v úvahu podporu „ve vztahu k rizikově váženým aktivům banky“. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla prováděna po dobu jednoho roku, od dubna 2012 do května 2013. Během tohoto období se rizikově vážená aktiva banky Alpha změnila, jelikož po nabytí banky Emporiki bank vzrostla. Vzniká tudíž otázka, která úroveň rizikově vážených aktiv by se měla použít, konkrétně to, zda je nutno státní podporu posoudit s ohledem na rizikově vážená aktiva, která existovala na začátku období, nebo na konci období. Opatření B1, B2. B3 a B4 mají pokrýt kapitálovou potřebu, kterou řecká centrální banka zjistila v březnu 2012 (zátěžový test v roce 2012). Jinými slovy, kapitálové potřeby, které mají tato opatření státní podpory řešit, existovala již v březnu 2012. Komise se proto domnívá, že výši podpory obsažené v opatřeních B1, B2, B3 a B4 je nutno porovnat s rizikově váženými aktivy banky k 31. březnu 2012. Skutečnost, že banka Alpha získala banku Emporiki Bank, a to se značným časovým odstupem od března 2012, by neměla vést k snížení poměru „podpory k rizikově váženým aktivům“. Podpora nenarušuje méně hospodářskou soutěž, jelikož banka provedla akvizici, která zvyšuje její rizikově vážená aktiva. Rovněž se připomíná, že od března 2012 do rekapitalizace na jaře 2013 nebrala řecká centrální banka v úvahu akvizice uskutečněné řeckými bankami za účelem úpravy jejich kapitálových potřeb směrem nahoru nebo dolů. Tento prvek dále prokazuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 představovala opatření podpory související s rozsahem činnosti banky, jaká existovala k 31. březnu 2012.
(182)
První a druhá překlenovací rekapitalizace a závazek společně činily 4 571 milionů EUR. Tato částka představuje 10,3 % rizikově vážených aktiv banky Alpha k 31. březnu 2012 (95).
(183)
Jelikož se bance podařilo přilákat soukromý kapitál, činila částka, kterou fond HFSF nakonec do banky vložil, pouze 4 021 milionů EUR, což představuje 9,1 % rizikově vážených aktiv banky k 31. březnu 2012.
7.1.4. Závěr ohledně existence a celkové výše podpory, kterou banka Alpha získala
(184)
Opatření B1, B2, B3 a B4 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Č.
Opatření
Druh opatření
Výše podpory
Podpora na rekapitalizaci/rizikově vážená aktiva
A
Prioritní akcie
Kapitálová podpora
940 milionů EUR
2 %
B1 B2 B3 B4
První překlenovací rekapitalizace
Druhá překlenovací rekapitalizace
Písemný závazek
Účast fondu HFSF na rekapitalizaci na jaře 2013
Kapitálová podpora
4 571 milionů EUR
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 021 milionů EUR)
10,3 %
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 9,1 %)
Celková kapitálová podpora, která byla bance poskytnuta
5 511 milionů EUR
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 4 961 milionů EUR)
12,3 %
(částka, kterou vyplatil fond HFSF: 11,1 %)
Č.
Opatření
Druh opatření
Nominální výše podpory
L1
Podpora likvidity
Záruka
Půjčka dluhopisů
Záruky: 14 miliard EUR k 30. listopadu 2011
Půjčka dluhopisů: 1,6 miliardy EUR k 30. září 2011
L2
Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou
Financování a záruka
23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012
Celková podpora likvidity, která byla bance poskytnuta
39,2 miliardy EUR
7.2. PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI
(185)
Ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Komisi zmocňují, aby rozhodla o slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, má-li tato podpora „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(186)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. To bylo potvrzeno ve sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o restrukturalizaci. Vzhledem k opětovně nepříznivému vývoji na finančních trzích je Komise i nadále názoru, že předpoklady pro schválení podpory na základě čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy jsou splněny. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení o prodloužení z roku 2011 (96) a sdělení o bankovnictví z roku 2013.
(187)
Co se týká řeckého hospodářství, ve svých rozhodnutích o schválení a prodloužení platnosti režimu podpory řeckých bank a rovněž při schválení opatření státní podpory, která provedlo Řecko ve prospěch jednotlivých bank (97), uznala Komise hrozbu vážné poruchy v řeckém hospodářství a to, že k nápravě této poruchy je vhodná státní podpora bank. Právním základem posouzení opatření podpory by proto měla být ustanovení čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(188)
Během finanční krize vypracovala Komise kritéria slučitelnosti pro různé druhy opatření podpory. Zásady pro posuzování opatření podpory byly poprvé stanoveny ve sdělení o bankovnictví z roku 2008.
(189)
Podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí podpora splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby se považovala za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
a)
Vhodnost: Podpora musí být dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle, jenž spočívá v nápravě vážné poruchy v hospodářství. Toho by nebylo dosaženo, pokud by opatření nebylo pro nápravu této poruchy vhodné.
b)
Nezbytnost: Výše a podoba podpory musí být nezbytné k dosažení cíle. Výše podpory musí představovat minimum nezbytné k dosažení cíle a podpora musí mít podobu, která je k nápravě poruchy nejvhodnější.
c)
Přiměřenost: Kladné účinky opatření a narušení hospodářské soutěže je třeba náležitě vzájemně vyvážit a zajistit, aby bylo narušení omezeno na minimum nezbytné k dosažení cílů opatření.
(190)
Pokyny k rekapitalizačním opatřením jsou obsaženy ve sdělení o rekapitalizaci a ve sdělení o prodloužení z roku 2011.
(191)
Sdělení o restrukturalizaci stanoví přístup, který Komise přijme při posuzování plánů restrukturalizace, zejména potřebu obnovení životaschopnosti, zajištění náležitého příspěvku ze strany příjemce a omezení narušení hospodářské soutěže.
(192)
Tento rámec byl doplněn sdělením o bankovnictví z roku 2013, které se vztahuje na opatření podpory, jež byla oznámena po 31. červenci 2013.
7.2.1. Právní základ pro posouzení slučitelnosti podpory likvidity, která byla poskytnuta bance Alpha (opatření L1)
(193)
Podpora likvidity, kterou banka Alpha již obdržela, byla s konečnou platností schválena v postupných rozhodnutích, kterými byla povolena opatření v rámci režimu podpory řeckých bank a jeho změny a prodloužení platnosti (98) Jakoukoli budoucí podporu likvidity pro banku bude nutno poskytnout na základě režimu řádně schváleného Komisí. Podmínky této podpory musí být Komisí schváleny před jejím poskytnutím, a nemusí být proto blíže posouzeny v tomto rozhodnutí.
7.2.2. Právní základ pro posouzení slučitelnosti prioritních akcií (opatření A)
(194)
Rekapitalizace provedená v roce 2009 ve formě prioritních akcií (opatření A) se uskutečnila na základě rekapitalizačního opatření, které bylo schváleno v roce 2008 v rámci režimu podpory řeckých bank podle sdělení o bankovnictví z roku 2008. Není proto nutné posoudit ji znovu podle sdělení o bankovnictví z roku 2008, nýbrž je třeba ji posoudit pouze podle sdělení o restrukturalizaci.
7.2.3. Právní základ pro posouzení slučitelnosti nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2)
(195)
Slučitelnost nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou (opatření L2) by měla být posouzena nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008 a sdělení o prodloužení z roku 2011. Nouzová pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, která byla poskytnuta po 1. srpnu 2013, spadá do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013.
7.2.4. Právní základ pro posouzení slučitelnosti rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4)
(196)
Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), zejména co se týká protiplnění, je nutno posoudit nejprve na základě sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011. V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti ohledně slučitelnosti opatření B1 s těmito sděleními. Jelikož tato opatření byla provedena před 31. červencem 2013, nespadají do oblasti působnosti sdělení o bankovnictví z roku 2013. Slučitelnost rekapitalizací provedených fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) je třeba posoudit rovněž na základě sdělení o restrukturalizaci.
7.3. SOULAD OPATŘENÍ L2 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011 A SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2013
(197)
Aby byla podpora slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, musí splňovat obecná kritéria slučitelnosti: vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(198)
Jelikož řecké banky ztratily přístup na velkoobchodní trhy a byly zcela závislé na financování poskytovaném centrální bankou (jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění) a jelikož si banka Alpha nemohla vypůjčit dostatečné finanční prostředky prostřednictvím běžných refinančních operací, potřebovala banka při získávání dostatečné likvidity nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, což zamezilo jejímu úpadku. Komise považuje opatření L2 za vhodný mechanismus k nápravě vážné poruchy, která by byla způsobena úpadkem banky.
(199)
Jelikož nouzová pomoc v oblasti likvidity znamená pro banku poměrně vysoké náklady na financování, má banka dostatečnou pobídku k tomu, aby se při rozvíjení svých činností nespoléhala na tento zdroj financování. Banka musela hradit úrokovou sazbu o […] b.b. vyšší než v případě běžných refinančních operací s Eurosystémem. Banka mimoto musela státu hradit poplatek za záruku ve výši […] b.b. V důsledku toho jsou celkové náklady banky na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou mnohem vyšší než běžné náklady na refinancování poskytované ECB. Rozdíl mezi prvními a posledně uvedenými náklady je vyšší než výše poplatku za záruku, jenž se vyžaduje ve sdělení o prodloužení z roku 2011. Celkové protiplnění poskytnuté státu lze proto považovat za dostatečné. Co se týká výše nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou, ta je pravidelně řeckou centrální bankou a ECB revidována podle skutečných potřeb banky. Řecká centrální banka a ECB podrobně sledují její využití a zajišťují, aby byla omezena na nezbytné minimum. Opatření L2 proto neposkytuje bance nadměrnou likviditu, kterou by bylo možno použít k financování činností narušujících hospodářskou soutěž. Toto opatření je omezeno na nezbytné minimum.
(200)
Takovéto podrobné sledování využití nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou a pravidelné ověřování, zda je její využívání omezeno na minimum, rovněž zajišťuje, aby byla likvidita přiměřená a aby nevedla k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže. Komise bere rovněž na vědomí závazek Řecka, že banka provede restrukturalizační opatření, která snižují její závislost na financování poskytovaném centrální bankou, a že banka bude dodržovat omezení týkající se chování, která jsou projednána v oddíle 7.6. Tyto faktory zajišťují, že spoléhání se na podporu likvidity bude co nejdříve ukončeno a že tato podpora je přiměřená.
(201)
Opatření L2 je proto v souladu se sdělením o bankovnictví z roku 2008 a sdělením o prodloužení z roku 2011. Jelikož sdělení o bankovnictví z roku 2013 nezavedlo další požadavky ohledně záruk, je opatření L2 v souladu rovněž se sdělením o bankovnictví z roku 2013.
7.4. SOULAD OPATŘENÍ B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O BANKOVNICTVÍ Z ROKU 2008, SDĚLENÍM O REKAPITALIZACI A SDĚLENÍM O PRODLOUŽENÍ Z ROKU 2011
(202)
Jak je uvedeno v 189. bodě odůvodnění, podpora musí v souladu s bodem 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 splňovat níže uvedená obecná kritéria slučitelnosti, aby byla slučitelná podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy (99): vhodnost, nezbytnost a přiměřenost.
(203)
Sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 obsahují bližší údaje ohledně výše protiplnění, jež se vyžaduje u státní kapitálové podpory.
7.4.1. Vhodnost opatření
(204)
Co se týká vhodnosti rekapitalizací, které provedl fond HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4), Komise je považuje za vhodné, jelikož bance umožnily splnit kapitálové požadavky. Bez rekapitalizací provedených fondem HFSF by banka nemohla vykonávat činnost a ztratila by přístup k refinančním operacím ECB.
(205)
V tomto ohledu Komise v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha uvedla, že banka je jednou z největších bankovních institucí v Řecku, a to z hlediska poskytování úvěrů i přijímání vkladů. Jako taková má banka Alpha pro Řecko systémový význam. Úpadek banky by proto měl za následek vážnou poruchu v řeckém hospodářství. Za tehdejší situace měly finanční instituce v Řecku potíže při získávání financování. Nedostatečné financování omezovalo jejich schopnost poskytovat úvěry řeckému hospodářství. V této souvislosti by se porucha v hospodářství v případě úpadku banky zhoršila. Opatření B1, B2, B3 a B4 byla provedena především v důsledku programu zapojení soukromého sektoru, což byla mimořádná a nepředvídatelná událost, která nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika ze strany banky. Opatření se proto měla zabývat především výsledky programu zapojení soukromého sektoru a přispět k udržení finanční stability v Řecku.
(206)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise pochybnosti, zda byla neprodleně přijata veškerá možná opatření, která by zamezila tomu, že banka bude v budoucnu opět potřebovat podporu. Jak je uvedeno ve 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Řecko se zavázalo, že provede řadu opatření týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností banky. Jak je popsáno v 99. a 106. bodě odůvodnění, banka rovněž významně restrukturalizovala své činnosti a již bylo dosaženo významného snížení nákladů. Pochybnosti Komise byly proto rozptýleny.
(207)
V rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha vyslovila Komise rovněž pochybnosti, zda existují dostatečné záruky v případě, že se banka dostane pod kontrolu státu, nebo pokud si kontrolu ponechají soukromí akcionáři, zatímco většinovým vlastníkem bude stát. Závazky popsané v 121. a 122. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí zajišťují, že úvěrové operace banky budou prováděny podle komerčních zásad a každodenní řízení bude chráněno před zásahy státu. Rámec vztahů, který byl dohodnut mezi fondem HFSF a bankou, rovněž zajišťuje, aby byly zájmy státu jako hlavního akcionáře chráněny před přílišným riskováním ze strany vedení banky.
(208)
Opatření B1, B2, B3 a B4 proto zajistila zachování finanční stability v Řecku. Jsou přijata významná opatření s cílem omezit budoucí ztráty na minimum a zajistit, aby činnosti banky nebyly ohroženy nevhodnou správou a řízením. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou vhodná.
7.4.2. Nezbytnost - omezení podpory na minimum
(209)
Podle sdělení o bankovnictví z roku 2008 musí být výše a podoba podpory nezbytná k dosažení jejího cíle. To znamená, že kapitálová injekce musí představovat minimální částku, která je nezbytná k dosažení cíle.
(210)
Výše kapitálové podpory byla vypočítána řeckou centrální bankou v rámci zátěžového testu, aby bylo zajištěno, že kapitál core tier 1 bude v období 2012-2014 přesahovat určitou úroveň, jak je uvedeno v tabulce 3. Bance proto nebyl poskytnut nadměrný kapitál. Jak je objasněno v 206. bodě odůvodnění, byla přijata opatření s cílem snížit riziko, že banka bude v budoucnu potřebovat další podporu.
(211)
Co se týká protiplnění za první a druhou překlenovací rekapitalizaci (opatření B1 a B2), Komise připomíná, že rekapitalizace byly provedeny v květnu 2012 resp. prosinci 2012, a to formou věcného plnění prostřednictvím dluhopisů EFSF. Fond HFSF obdržel ode dne vydání dluhopisů EFSF do rekapitalizace na jaře 2013 jako protiplnění vzniklé úroky z dluhopisů EFSF s připočtením poplatku ve výši 1 % (100). Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, toto protiplnění je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Doba poskytování nízkého protiplnění je však v případě opatření B1 omezena na jeden rok a v případě opatření B2 na pět měsíců (tj. do přeměny překlenovací rekapitalizace na běžnou rekapitalizaci ve formě kmenových akcií, a to opatření B4). Zatímco první a druhá překlenovací restrukturalizace nevedly k zředění podílů současných akcionářů, rekapitalizace na jaře 2013, což byla přeměna první a druhé překlenovací rekapitalizace, významně zředila podíly dřívějších akcionářů, jelikož se jejich podíl na vlastním kapitálu banky snížil na 4,9 %. Poté skončila mimořádná situace, která existovala ode dne provedení první překlenovací rekapitalizace. Pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly proto rozptýleny.
(212)
Za druhé, vzhledem k neobvyklým příčinám potíží banky, kdy ztráty vyplývaly především z prominutí dluhu ve prospěch státu (program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu, což státu poskytlo značnou výhodu, tj. snížení dluhu) a z důsledků dlouhého období recese v domácím hospodářství, může Komise souhlasit s takovouto dočasnou odchylkou od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci (101).
(213)
Co se týká opatření B3, tím byl závazek poskytnout kapitál. Tento závazek, který byl přijat v prosinci 2012, byl proveden skutečným vložením kapitálu v květnu-červnu 2013, tj. pouze o pět měsíců později. Z tohoto důvodu a z důvodů uvedených v 212. bodě odůvodnění lze souhlasit s tím, že za tento závazek nebylo poskytnuto žádné protiplnění.
(214)
Pokud jde o opatření B4, podle bodu 8 sdělení o prodloužení z roku 2011 by kapitálové vklady měly být upsány s dostatečnou slevou z ceny akcií, a to po úpravě vzhledem k efektu zředění, tak, aby měl stát jistotu přiměřené odměny. Ačkoli rekapitalizace nezajistila značnou slevu z ceny akcií po úpravě vzhledem k efektu zředění, ve skutečnosti nebylo možné dosáhnout významné slevy z teoretické ceny bez upisovacího práva (102). Před rekapitalizací na jaře 2013 představovala tržní kapitalizace banky pouze několik stovek milionů eur. Za této situace vyvstává otázka, zda by současní akcionáři měli být zcela vytěsněni. Komise bere na vědomí, že emisní cena byla stanovena s 50 % slevou z průměrné tržní ceny za období padesáti dnů předcházejících stanovení emisní ceny. Komise bere rovněž na vědomí, že došlo k obrovskému zředění podílů současných akcionářů, jelikož po rekapitalizaci drželi v bance pouze 4,9 % podíl. Uplatnění další slevy z tržní ceny by proto mělo na odměnu fondu HFSF jen malý dopad. Vzhledem k zvláštní situaci řeckých bank (jak bylo objasněno v 212. bodě odůvodnění) a vzhledem ke skutečnosti, že potřeba podpory vyplývala z prominutí dluhu ve prospěch státu, se Komise domnívá, že emisní cena akcií upsaných státem byla dostatečně nízká.
(215)
Fond HFSF vydal rovněž opční listy a poskytl jeden opční list na každou novou akcii upsanou soukromým investorem, který se zúčastnil rekapitalizace na jaře 2013. Fond HFSF vydal tyto opční listy bezúplatně. Jak je objasněno v 93. bodě odůvodnění, každý opční list zahrnuje právo na nákup 7,40 akcií fondu HFSF ve zvolených intervalech a za realizační cenu. Realizační cena se rovná upisovací ceně fondu HFSF navýšené o roční a kumulované rozpětí (4 % za první rok, 5 % za druhý rok, 6 % za třetí rok, 7 % za čtvrtý rok a poté za posledních šest měsíců 8 % ročně). Odměna, kterou fond HFSF obdržel za akcie, které vlastní, je fakticky omezena na tyto úrovně. Tato odměna je nižší než rozmezí od 7 % do 9 %, které je stanoveno ve sdělení o rekapitalizaci. Jelikož však tyto opční listy představovaly klíčový faktor úspěchu emise s přednostním právem a soukromého umisťování, jež banka zahájila před rekapitalizací na jaře 2013, má Komise za to, že tyto opční listy umožnily bance snížit výši podpory o 550 milionů EUR. Kvůli nízkému kapitálovému poměru banky před rekapitalizací a vysoké nejistotě, která v té době panovala, simulace, jež byly k dispozici, prokázaly, že bez opčních listů by soukromí investoři nedosáhli dostatečné výnosnosti a rekapitalizace by se nezúčastnili. Z důvodů objasněných v 205. a 212. bodě odůvodnění by vzhledem k tomu, že by fond HFSF získal minimální kladnou odměnu, pokud by byly opční listy uplatněny, a že cílem memoranda o ekonomické a finanční politice bylo přilákat soukromé investory v zájmu udržení některých bank v soukromé správě a zamezit situaci, kdy by celý bankovní sektor kontroloval fond HFSF, může Komise přijmout takovouto odchylku od běžných požadavků na protiplnění, které jsou stanoveny ve sdělení o rekapitalizaci. Tento souhlas vychází rovněž ze skutečnosti, že zákon o fondu HFSF, který byl v březnu 2014 pozměněn, neumožňuje úpravu opčních listů v případě navýšení základního kapitálu bez předkupních práv a že v případě emise s přednostním právem lze upravit pouze realizační cenu opčních listů a k úpravě může dojít teprve následně a pouze do výše výnosů dosažených z prodeje předkupních práv fondu HFSF. Závazek Řecka, že si před zpětným odkupem opčních listů, které vydal fond HFSF, vyžádá souhlas Komise, umožní Komisi zajistit, aby případný zpětný odkup v budoucnu dále nesnížil odměnu fondu HFSF a nezvýšil odměnu držitelů opčních listů.
(216)
Co se týká skutečnosti, že akcie fondu HFSF nejsou spojeny s hlasovacími právy, Komise připomíná, že potřeba podpory nevyplývá především z přílišného riskování. Cílem memoranda bylo mimoto udržet některé banky v soukromé správě. Rámec vztahů a automatické znovuzavedení hlasovacích práv v případě neprovedení plánu restrukturalizace poskytuje záruky s ohledem na přílišné riskování ze strany soukromých správců v budoucnu. Určitý druh odměny pro stát mimoto představuje zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup v prosinci 2012, jelikož se dluh státu vůči bance snížil o několik miliard eur. Ze všech těchto důvodů může Komise souhlasit s tím, že fond HFSF získal akcie bez hlasovacích práv. Komise proto dospěla k závěru, že opatření B4 bylo nezbytné.
Závěrem se uvádí, že opatření B1, B2, B3 a B4 jsou z hlediska jejich výše i podoby nezbytná jako podpora na záchranu.
7.4.3. Přiměřenost - opatření omezující negativní vedlejší účinky
(217)
Komise podotýká, že banka Alpha obdržela velmi vysokou částku státní podpory. Tato situace proto může vést k vážnému narušení hospodářské soutěže. Řecko však přijalo závazek týkající se provedení řady opatření, která mají negativní vedlejší účinky omezit. Závazky zejména stanoví, že operace banky budou i nadále prováděny podle komerčních zásad, jak je objasněno v 121. a 122. bodě odůvodnění, a Řecko přijalo rovněž závazek týkající se zákazu akvizic a řady odprodejů, jak je popsáno v 123. a 124. bodě odůvodnění. Omezení narušení hospodářské soutěže bude blíže posouzeno v oddíle 7.6.
(218)
Do banky byl rovněž dosazen kontrolní správce, který bude sledovat řádné plnění závazků týkajících se správy a řízení společnosti a obchodních činností. To zamezí případným škodlivým změnám obchodní praxe banky, a omezí tudíž možné negativní vedlejší účinky.
(219)
Dne 12. června 2014 byl Komisi mimoto předložen nový komplexní plán restrukturalizace. Tento plán restrukturalizace bude posouzen v oddíle 7.6.
(220)
Závěrem se uvádí, že pochybnosti, které byly uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha, byly rozptýleny. Opatření B1, B2, B3 a B4 jsou na základě bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008 přiměřená.
7.4.4. Závěr ohledně souladu rekapitalizací provedených fondem HFSF se sdělením o bankovnictví z roku 2008, sdělením o rekapitalizaci a sdělením o prodloužení z roku 2011
(221)
Vyvozuje se tudíž závěr, že rekapitalizace provedené fondem HFSF (opatření B1, B2, B3 a B4) jsou vhodné, nezbytné a přiměřené, a to podle bodu 15 sdělení o bankovnictví z roku 2008, sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011.
7.5. SOULAD AKVIZIC SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
(222)
V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je objasněno, že nabytí podílů v jiných podnicích bankami, kterým byla poskytnuta podpora, nemůže být financováno prostřednictvím státní podpory, pokud to nemá zásadní význam pro obnovení životaschopnosti podniku. V bodech 40 a 41 sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že by banky neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků, pokud nejsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability nebo zajištění účinné hospodářské soutěže. Akvizice mimoto nesmí ohrozit nebo ztížit obnovení životaschopnosti. Komise musí proto posoudit, zda jsou akvizice, které banka provedla, v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
7.5.1. Soulad nabytí banky Emporiki Bank se sdělením o restrukturalizaci
7.5.1.1. Dopad nabytí banky Emporiki Bank na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(223)
Pokud jde o provozní zisk, nabytí banky Emporiki Bank zlepší obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha, jelikož spojení dvou bank na stejném zeměpisném trhu bance Alpha umožní dosáhnout významných synergií, například ve formě snížení počtu pracovníků, uzavření poboček a nižších režijních nákladů. Banka Alpha získá klienty a vklady, což významně sníží distribuční náklady. Kromě racionalizace funkcí ústředí banka uzavírá značný poboček subjektu vzniklého spojením.
(224)
Pokud jde o likvidní pozici, akvizice má na banku Alpha pozitivní vliv. Poměr úvěrů k vkladům činil u nabytého subjektu přibližně 115 %, což je podstatně méně než velmi vysoký poměr úvěrů k vkladům u banky Alpha (103). To proto významně přispěje k snížení poměru úvěrů k vkladům u banky Alpha.
(225)
Ze statického hlediska má transakce kladný dopad rovněž na kapitálový poměr banky Alpha, jelikož banka Alpha získala za jedno euro vysoce kapitalizovanou banku. K 31. březnu 2012 činil pro forma ukazatel kapitálové přiměřenosti subjektu vzniklého spojením 11,8 %, zatímco ukazatel kapitálové přiměřenosti banky Alpha činil pouze 8,8 %. Obdobně pro forma poměr kapitálu core tier 1 subjektu vzniklého spojením činil 11,1 %, zatímco tentýž ukazatel banky Alpha činil 7,9 %. Vysoký objem kapitálu banky Emporiki Bank poskytuje ochranu před budoucími ztrátami, které by se mohly projevit podle zátěžového testu, jak je uvedeno v tabulce 3. Zvýšení kapitálového poměru banky ze statického hlediska nadhodnotilo pozitivní dopad na její dlouhodobou kapitálovou pozici. Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
7.5.1.2. Dopad akvizic na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(226)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(227)
Banka Alpha zaplatila za nákup banky Emporiki Bank pouze jedno euro. Kupní cena nebyla proto financována ze státní podpory. Tato skutečnost rovněž znamená, že uhrazení kupní ceny nevyvolalo u banky Alpha potřebu kapitálu. Banka Emporiki Bank měla mimoto dostatečný kapitál (tj. ve výši požadované v rámci zátěžového testu v roce 2012, jak je uvedeno v tabulce 3). Akvizice proto pravděpodobně nevyvolá u banky Alpha potřebu dalšího kapitálu v budoucnu.
(228)
Závěrem se uvádí, že kvůli neobvyklým podmínkám (koupě plně kapitalizované banky k splnění požadavků zátěžového testu pouze za jedno euro) není nabytí banky Emporiki Bank výjimečně v rozporu s požadavkem, že by podpora měla být omezena na minimum.
7.5.1.3. Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž
(229)
Podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků. V bodě 41 sdělení o restrukturalizaci je rovněž uvedeno, že akvizice mohou být povoleny, pokud jsou součástí konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability a zajištění účinné hospodářské soutěže. Za této situace by průběh akvizice měl být spravedlivý a akvizice by měla zajistit podmínky účinné hospodářské soutěže na příslušném trhu.
(230)
Řecká centrální banka nepovažovala banku Emporiki Bank za životaschopnou jako samostatný subjekt, a to na základě přezkumu životaschopnosti, který počátkem roku 2012 provedl externí konzultant. Banka Emporiki Bank vytvářela velké ztráty pro společnost Crédit Agricole, která ji proto chtěla prodat. Pokud by prodej nebyl možný, mohla společnost Crédit Agricole uvážit její úpadek. Transakci lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(231)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal platnou nabídku na získání banky Emporiki Bank a proces prodeje byl otevřený, transparentní a nediskriminační. Nedošlo proto k vytěsnění žádného uchazeče, který nedostává podporu, ze strany banky Alpha. Jelikož akvizici schválil řecký orgán pro hospodářskou soutěž, výsledek procesu prodeje neohrozí podmínky účinné hospodářské soutěže v Řecku.
(232)
Potřeba podpory v případě banky Alpha mimoto nevyplývala ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika. Jak bylo vyvozeno v 227. bodě odůvodnění, k financování této akvizice nebyla použita státní podpora (koupě banky, jejíž kapitál dosahuje potřebné úrovně, aby prošla zátěžovým testem řecké centrální banky, za jedno euro).
(233)
Vzhledem k těmto prvkům lze vyvodit závěr, že nabytí banky Emporiki Bank je v souladu s oddílem 4 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.1.4. Závěr ohledně nabytí banky Emporiki Bank
(234)
Vzhledem k mimořádné situaci řeckých bank a specifikům nabytí banky Emporiki Bank se vyvozuje závěr, že tato akvizice je v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2. Soulad nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank se sdělením o restrukturalizaci
7.5.2.1. Dopad akvizic na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(235)
Nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha.
(236)
Začlenění vkladů tří družstevních bank do rozvahy banky Alpha zlepšilo její profil likvidity. Poměr čistých úvěrů k vkladům u banky Alpha Bank S.A. klesl přibližně o 1,5 % a snížila se její závislost na Eurosystému.
(237)
Akvizice mimoto bance Alpha umožnily zvýšit příjmy, a to zvýšením počtu klientů v řadě zeměpisných oblastí. Banka Alpha nepřevzala nákladnou infrastrukturu ani nákladnou síť poboček. Banka nepřevzala ani žádné úvěry. Nezvýšilo se proto její riziko ani kapitálové požadavky.
7.5.2.2. Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(238)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(239)
Částka, kterou banka Alpha zaplatila za nabytí převedených aktiv a závazků všech tří družstevních bank, byla stanovena na 2,1 % hodnoty převedených vkladů a činila přibližně 9 milionů EUR, což odpovídá 0,01 % celkové bilanční sumy banky v době akvizice. Tuto částku lze proto považovat za velmi nízkou. Během rekapitalizace na jaře 2013 banka mimoto již získala soukromý kapitál ve výši 550 milionů EUR.
(240)
Vyvozuje se závěr, že cena za nabytí převedených aktiv a závazků (převážně vkladů) tří družstevních bank byla natolik nízká, že nebrání tomu, aby byla podpora omezena na nezbytné minimum.
7.5.2.3. Narušující účinek akvizic na hospodářskou soutěž
(241)
Jak je uvedeno v 229. bodě odůvodnění, podle bodů 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci nesmí být státní podpora použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků, s výjimkou zvláštních podmínek.
(242)
Řecká centrální banka nepovažovala tři družstevní banky za životaschopné a měla za to, že k zachování finanční stability je nutné přijmout opatření k řešení problémů. Akvizice lze proto pokládat za součást konsolidačního procesu nezbytného pro obnovení finanční stability, jak je popsáno v bodě 41 sdělení o restrukturalizaci.
(243)
Žádný uchazeč, který nedostává podporu, mimoto nepodal platnou nabídku na získání aktiv a závazků tří družstevních bank a jediná další nabídka přišla od banky, která obdržela ještě vyšší podporu. Objem nabytých aktiv a závazků byl navíc malý a nezměnil strukturu trhu (104).
(244)
Komise se domnívá, že tyto výjimečné okolnosti odůvodňují povolení akvizic v souladu s bodem 41 sdělení o restrukturalizaci.
7.5.2.4. Závěr ohledně nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank
(245)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k specifikům nabytí vybraných aktiv a závazků tří družstevních bank jsou tyto akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.5.3. Soulad nabytí banky Citibank Greece se sdělením o restrukturalizaci
7.5.3.1. Dopad akvizice na dlouhodobou životaschopnost banky Alpha
(246)
Nabytí banky Citibank Greece, včetně Diners, zlepší dlouhodobou životaschopnost banky Alpha. Banka Alpha získala úvěrovou banku s vysokými rezervami. Portfolio čistých úvěrů je navíc mnohem menší než získané vklady.
(247)
Začlenění vkladů banky Citibank Greece do rozvahy banky Alpha zlepší střednědobý a dlouhodobý profil financování banky Alpha, přičemž současně zvýší její ziskovost.
(248)
Prostřednictvím akvizice se mimoto zvýší schopnost a kapacity banky Alpha přijímat vklady, banka tudíž dosáhne vyváženějšího a udržitelnějšího obchodního modelu.
(249)
Očekávané významné synergie - z hlediska centrálních funkcí, služeb informačních technologií a provozních výdajů - přispějí k dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
(250)
Akvizice má tudíž pozitivní dopad na obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky Alpha.
7.5.3.2. Dopad akvizice na výši podpory, kterou banka Alpha potřebovala
(251)
Podle bodu 23 sdělení o restrukturalizaci by pomoc na restrukturalizaci neměla být použita k nabytí podílů v jiných podnicích, nýbrž pouze k uhrazení restrukturalizačních nákladů, které jsou nezbytné k obnovení životaschopnosti banky. V tomto případě má sice akvizice pozitivní dopad na životaschopnost banky Alpha, není však nezbytná k obnovení její životaschopnosti ve smyslu bodu 23 sdělení o restrukturalizaci.
(252)
Banka Alpha zaplatila za nákup banky Citibank Greece a Diners částku ve výši pouze 2 milionů EUR (105).
(253)
Nabyté portfolio zahrnuje vysoký počet úvěrů, které jsou zcela odepsány. Ocenění nového portfolia úvěrů by mohlo vyrovnat omezenou potřebu kapitálu vyplývající z jejich začlenění do rozvahy banky Alpha.
(254)
Banka Alpha mimoto získala soukromý kapitál ve výši 1,2 miliardy EUR, a to za cenu za akcii vyšší, než byla cena, za kterou fond HFSF upsal akcie v rámci rekapitalizace na jaře 2013.
(255)
Za této zvláštní situace nelze tvrdit, že akvizice byla financována ze státní podpory. Akvizice nezvýší potřebu podpory ani nesníží protiplnění za existující podporu.
7.5.3.3. Narušující účinek akvizice na hospodářskou soutěž
(256)
Jak je uvedeno v 241. bodě odůvodnění, státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podporu nedostávají, a zejména na akvizice konkurenčních podniků.
(257)
Kupní cena uhrazená za banku Citibank Greece byla mimořádně nízká a banka Alpha získala velký objem soukromého kapitálu za vysokou cenu za akcii. Nelze tudíž mít za to, že k financování akvizice byla využita podpora.
(258)
Jelikož žádný uchazeč, který nedostává podporu, nepodal nabídku na nabytí rozsahu činností, které získala banka Alpha, nedošlo k vytěsnění investorů, kteří podporu neobdrželi.
(259)
Závěrem se uvádí, že vzhledem k prvkům uvedeným v 257. a 258. bodě odůvodnění se na akvizici nevztahuje zákaz uvedený v bodech 39 a 40 sdělení o restrukturalizaci. Komise mimoto připomíná, že potřeba podpory v případě banky Alpha nevyplývá ze špatného řízení nebo podstupování přílišného rizika.
7.5.3.4. Závěr ohledně nabytí banky Citibank Greece
(260)
Vyvozuje se závěr, že vzhledem k jedinečné situaci banky Alpha (106) a specifikům nabytí banky Citibank Greece je tato akvizice v souladu s požadavky stanovenými ve sdělení o restrukturalizaci.
7.6. SOULAD OPATŘENÍ A, B1, B2, B3 A B4 SE SDĚLENÍM O RESTRUKTURALIZACI
7.6.1. Příčiny potíží a důsledky pro posouzení podle sdělení o restrukturalizaci
(261)
Jak je uvedeno v oddílech 2.1.1 a 2.1.2, potíže, jimž banka čelila, vyplývají především z řecké dluhové krize a hluboké recese v Řecku a jižní Evropě. Co se týká prvně uvedeného faktoru, řecká vláda ztratila přístup na finanční trhy a nakonec musela se svými domácími a mezinárodními věřiteli sjednat dohodu, program zapojení soukromého sektoru, což vedlo k srážce z pohledávek vůči státu o 53,3 %. 31,5 % pohledávek bylo mimoto vyměněno za nové státní dluhopisy s nižšími úrokovými sazbami a delší splatností. Tyto nové státní dluhopisy stát od řeckých bank odkoupil zpět v prosinci 2012 za cenu v rozmezí od 30,2 % do 40,1 % jejich nominální hodnoty, což vedlo k dalším ztrátám řeckých bank. Kromě dopadu programu zapojení soukromého sektoru a zpětného odkupu dluhu na kapitálovou pozici banky Alpha zaznamenala banka od roku 2010 do poloviny roku 2012 rovněž velký odliv vkladů kvůli riziku, že by v důsledku neudržitelného veřejného dluhu a hospodářské recese mohlo Řecko vystoupit z eurozóny.
(262)
Opatření B1, B2, B3 a B4 činí 4 571 milionů EUR, což je méně než výše ztrát vykázaných v důsledku programu zapojení soukromého sektoru (4 786 milionů EUR). V tomto případě umožňuje bod 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, aby Komise zmírnila své požadavky, pokud potíže nevyplývají především z přílišného riskování.
(263)
Největší část kapitálových potřeb vyplývá z běžné expozice finanční instituce riziku spojenému se státními dluhopisy domovské země. Tato skutečnost byla uvedena rovněž v 58. a 69. bodě rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Komise rovněž poznamenává, že expozice banky Alpha riziku spojenému s řeckými státními dluhopisy byla nižší než u ostatních hlavních řeckých bank, nelze tudíž usuzovat, že expozice banky vůči státním dluhopisům byla nadměrná. V důsledku toho je potřeba, aby se banka ve svém plánu restrukturalizace zabývala otázkami morálního hazardu, nižší než u ostatních finančních institucí, jimž je poskytována podpora a které nahromadily nadměrná rizika. Jelikož opatření podpory méně narušují hospodářskou soutěž, měla by se úměrně zmírnit i opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Jelikož program zapojení soukromého sektoru a zpětný odkup dluhu představují prominutí dluhu ve prospěch státu, může být odměna státu za rekapitalizaci bank nižší.
(264)
Jelikož však řecké hospodářství zaznamenalo od roku 2008 pokles o přibližně 25 % a jelikož banka Alpha získala méně životaschopnou banku v podobě banky Emporiki Bank, musela přizpůsobit svou organizaci, strukturu nákladů a obchodní síť tomuto novému prostředí, aby byla opět zisková. Bez ohledu na neexistenci morálního hazardu musí proto banka Alpha racionalizovat své činnosti v Řecku, aby zajistila svou dlouhodobou životaschopnost.
(265)
Druhou důležitou příčinou ztrát banky byly její úvěry poskytnuté řeckým domácnostem a podnikům. Komise se domnívá, že tyto ztráty jsou zapříčiněny především mimořádně hlubokou a dlouhou recesí a snížením HDP přibližně o 25 % během pěti let, a nikoli rizikovými úvěrovými praktikami banky. Podpora na pokrytí těchto ztrát proto nevytváří morální hazard, což nastává tehdy, pokud podpora banku chrání před důsledky rizikového jednání v minulosti. Podpora proto méně narušuje hospodářskou soutěž (107).
(266)
Část kapitálových potřeb a úvěrových ztrát banky však pochází od některých mezinárodních dceřiných společností. V roce 2012 byly například činnosti na Kypru, v Rumunsku, Srbsku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii a Bulharsku ztrátové, zatímco činnosti v Albánii dosáhly pouze hranice rentability. Zátěžové testy, které byly provedeny v roce 2012 s cílem určit kapitálové potřeby banky, ukázaly, že odhady ztrát ze zahraničních úvěrů činily v případě základního scénáře 921 milionů EUR a v případě nepříznivého scénáře 1 201 milionů EUR. Zahraniční aktiva znamenala rovněž odliv likvidity, jelikož vnitroskupinové financování dosahovalo několika miliard eur.
(267)
Jelikož ze čtyř největších řeckých bank držela banka Alpha v době programu zapojení soukromého sektoru nejmenší objem státních dluhopisů a jelikož ztráta plynoucí ze zapojení soukromého sektoru byla vyšší než podpora, kterou tato banka obdržela prostřednictvím opatření B1, B2, B3 a B4, lze vyvodit závěr, že většina ztrát a potřeby podpory spadá do oblasti působnosti bodu 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, jež Komisi umožňuje zmírnit požadavky. Potřeba podpory vyplývala částečně ze ztrát z řeckých úvěrů v důsledku mimořádně hluboké a dlouhodobé recese, a nikoli z poskytování rizikových úvěrů. Tato podpora nevytváří morální hazard, a proto méně narušuje hospodářskou soutěž.
(268)
Omezená část potřeby podpory vyplývá z podstupování rizika ze strany banky vzhledem k jejím zahraničním dceřiným společnostem.
7.6.2. Životaschopnost
(269)
Plán restrukturalizace musí zajistit, aby byla finanční instituce schopna do konce období restrukturalizace obnovit svou dlouhodobou životaschopnost (oddíl 2 sdělení o restrukturalizaci). V daném případě je období restrukturalizace vymezeno jako období ode dne přijetí tohoto rozhodnutí do dne 31. prosince 2018.
(270)
V souladu s bodem 9, 10 a 11 sdělení o restrukturalizaci předložilo Řecko komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který obsahuje úplné informace o obchodním modelu banky. Plán uvádí rovněž příčiny obtíží banky a opatření, která byla přijata k vyřešení všech problémů souvisejících se životaschopností, kterým banka čelila. Plán restrukturalizace popisuje zejména zvolenou strategii k zachování provozní efektivity banky a k řešení velkého objemu nesplácených půjček, nestabilní likvidní a kapitálové pozice a jejích zahraničních podniků, které byly v minulých letech závislé na své mateřské společnosti, pokud jde o financování a kapitál.
7.6.2.1. Bankovní činnosti v Řecku
(271)
Co se týká likvidity a závislosti banky na financování poskytovaném Eurosystémem, plán restrukturalizace předpokládá omezený růst bilanční sumy v Řecku a opětovný růst vkladové základny. Spoléhání se na nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou, které se již snížilo, se bude snižovat i nadále, což bance pomůže omezit náklady na financování.
(272)
Závazek týkající se poměru úvěrů k vkladům zmíněný v 118. bodě odůvodnění zajišťuje, aby do konce období restrukturalizace byla struktura rozvahy banky udržitelná. Likvidní pozici banky posílí rovněž prodej cenných papírů a jiných vedlejších činností. Vzhledem k přetrvávajícímu nepříznivému vývoji likvidní pozice banky může Komise souhlasit se žádostí řeckých orgánů o povolení poskytovat bance likviditu v rámci opatření týkajícího se záruk a opatření týkajícího se půjčky státních dluhopisů na základě režimu podpory řeckých bank a v rámci nouzové pomoci v oblasti likvidity se státní zárukou.
(273)
K snížení nákladů na financování se Řecko rovněž zavázalo, že banka bude nadále snižovat úrokové sazby, které platí u vkladů v Řecku, jak je popsáno ve 118. bodě odůvodnění. Dosažení tohoto snížení nákladů na vklady bude představovat klíčový příspěvek k zvýšení zisku banky před rezervami.
(274)
Od začátku krize začala banka racionalizovat svou obchodní síť v Řecku snižováním počtu poboček a zaměstnanců (108). Do roku 2017 se celkové náklady banky v porovnání s rokem 2013 sníží o dalších […] %. K dosažení tohoto cíle se Řecko zavázalo, že banka sníží počet svých poboček a zaměstnanců v Řecku na […], resp. […] k 31. prosinci 2017, s maximálními celkovými náklady (109) v Řecku ve výši […] miliónů EUR. Předpokládaný poměr nákladů k výnosům bude na konci období restrukturalizace nižší než […] %. Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zachovává efektivnost banky v novém tržním prostředí.
(275)
Další klíčovou oblastí je řešení nesplácených půjček, jelikož ty k 31. prosinci 2013 představovaly 32,4 % portfolia (110). Banka hodlá zlepšit svou úvěrovou politiku (limity, zajištění kolaterálem) a zaměřit se na hlavní činnost s cílem omezit ztráty na minimum. Řecko se rovněž zavázalo, že banka bude splňovat vysoké standardy, co se týká její úvěrové politiky, s cílem řídit rizika a v každé fázi úvěrového procesu dosáhnout pro banku co nejvyšší hodnoty, jak je popsáno v 122. bodě odůvodnění.
7.6.2.2. Správa a řízení společnosti
(276)
Dalším bodem, jemuž je věnována pozornost, je správa a řízení banky, jelikož po navýšení kapitálu v roce 2014 vlastní fond HFSF 69,9 % (111) akcií banky, má však omezená hlasovací práva. Někteří soukromí investoři, kteří banku ovládají, vlastní rovněž opční listy, a měli by tudíž plný prospěch z případného růstu ceny akcií během období restrukturalizace. Jelikož by tato situace mohla vytvářet morální hazard, byl mezi bankou a fondem HFSF v roce 2013 dohodnut zvláštní rámec vztahů. Dohoda chrání každodenní činnost banky před zásahy ze strany jejích hlavních akcionářů a současně zajišťuje, že fond HFSF může prostřednictvím náležitých konzultačních postupů sledovat provádění plánu restrukturalizace a zamezit přílišnému riskování ze strany vedení banky. Banka se rovněž zavázala podrobně sledovat svou expozici vůči spřízněným dlužníkům. Komise hodnotí kladně skutečnost, že fond HFSF získá automaticky zpět hlasovací práva, pokud banka plán restrukturalizace neprovede.
7.6.2.3. Mezinárodní činnosti
(277)
Některé mezinárodní činnosti banky vedly v minulosti k odčerpání kapitálu a likvidity banky a snížení její ziskovosti, jak je objasněno v 266. bodě odůvodnění.
(278)
V plánu restrukturalizace se předpokládá, že se banka přeorientuje na svůj domácí trh. Banka již prodala neziskovou dceřinou společnost na Ukrajině. Banka začala rovněž racionalizovat ostatní dceřiné společnosti s cílem posílit proces schvalování úvěrů a snížit nedostatek financování v dceřiných společnostech. Banka plánuje další racionalizaci své sítě dceřiných společností, které si ponechá, jak je popsáno v 109. bodě odůvodnění.
(279)
Celkový objem zahraničních aktiv bude do 31. prosince 2017 omezen nejméně o dalších […] % (v porovnání se stavem k 31. prosinci 2012).
(280)
Mezinárodní činnosti budou celkově ziskové od roku […].
(281)
Komise se proto domnívá, že banka tyto zahraniční podniky dostatečně restrukturalizuje a omezí jejich velikost s cílem zamezit potřebě dalšího kapitálu a nedostatečné likviditě v budoucnu. Závazek popsaný ve 119. bodě odůvodnění, který se týká upuštění od vkládání vysokých částek kapitálu do mezinárodních dceřiných společností banky, rovněž zajišťuje, že zahraniční dceřiné společnosti nebudou představovat hrozbu pro kapitál nebo likviditu.
7.6.2.4. Závěr ohledně životaschopnosti
(282)
Základní scénář popsaný v oddíle 2.4 ukazuje, že na konci období restrukturalizace bude banka s to dosáhnout výnosů, které jí umožní pokrýt veškeré náklady a zajistí náležitou návratnost vlastního kapitálu s přihlédnutím k jejímu rizikovému profilu. Podle předpokladů má současně kapitálová pozice banky zůstat na uspokojivé úrovni.
(283)
Komise bere na vědomí nepříznivý scénář popsaný v plánu restrukturalizace banky, který předložily řecké orgány. Nepříznivý scénář vychází ze souboru předpokladů, které byly dohodnuty s fondem HFSF. Tento scénář bere v úvahu delší a hlubší recesi a rovněž větší deflaci cen nemovitostí (112). Plán restrukturalizace ukazuje, že banka je s to čelit přiměřené zátěži v případě nepříznivého vývoje, jelikož i podle nepříznivého scénáře bude na konci období restrukturalizace zisková a bude mít dostatek kapitálu.
(284)
Výše dodatečného kapitálu, který byl získán v roce 2014, a to 1,2 miliardy EUR, postačuje k zvládnutí základního scénáře v rámci zátěžového testu v roce 2013 v období restrukturalizace a k splacení prioritních akcií, což banka učinila v dubnu 2014 (113). Banka Alpha předloží řecké centrální bance rovněž kapitálový plán pro nepředvídané události, který bude obsahovat opatření, jež budou provedena v případě, že se ekonomické prostředí dále zhorší. Komise připomíná, že při posuzování kapitálových potřeb v rámci základního scénáře již řecká centrální banka provedla řadu úprav, které vedly k zvýšení odhadovaných kapitálových potřeb v porovnání s kapitálovými potřebami, které banka odhadla ve vlastním základním scénáři. Komise se proto domnívá, že kapitálové potřeby podle základního scénáře, jak je odhadla řecká centrální banka, předpokládají do určité míry nepříznivý vývoj. Aby bylo možno vyvodit závěr, že banka je životaschopná, Komise nevyžaduje, aby měla banka předem dostatek kapitálu na pokrytí kapitálových potřeb v případě scénáře nepříznivého vývoje, jak je odhadla řecká centrální banka, jelikož tato odhadovaná výše odpovídá značně nepříznivému vývoji a jelikož získání kapitálu v březnu 2014 ukazuje, že banka má opět přístup na kapitálové trhy.
(285)
Kladně se mimoto hodnotí skutečnost, že banka nebude investovat do cenných papírů spekulativního stupně, což pomůže udržet její kapitálovou a likvidní pozici.
(286)
Vyvozuje se proto závěr, že banka přijala dostatečná opatření k obnovení dlouhodobé životaschopnosti.
7.6.3. Vlastní příspěvek a sdílení nákladů
(287)
Podle sdělení o restrukturalizaci se musí banky a držitelé jejího kapitálu v maximální možné míře podílet na restrukturalizaci s cílem zajistit, že podpora bude omezena na nezbytné minimum. Banky by tak k financování restrukturalizace měly použít své vlastní zdroje pocházející například z prodeje aktiv, zatímco držitelé kapitálu dle možností převezmou ztráty finanční instituce.
7.6.3.1. Vlastní příspěvek banky: odprodeje a snížení nákladů
(288)
Banka již odprodala některé malé zahraniční podniky (na Ukrajině) a u části svého portfolia snížila pákový efekt s cílem zlepšit kapitálovou přiměřenost a likvidní pozici. V období od roku 2009 do roku 2013 banka například snížila svá zahraniční aktiva o 1,9 miliardy EUR (114).
(289)
Plán restrukturalizace předpokládá prodej dalších aktiv v jihovýchodní Evropě, jak je popsáno v 107. bodě odůvodnění. Vzhledem k omezení činnosti a odprodejům, které již byly provedeny, a po provedení těchto závazků banka významně omezí své zeměpisné působení v jihovýchodní Evropě. Zmenšení mezinárodních aktiv banky rovněž významně sníží možné riziko toho, že v budoucnu bude zapotřebí další podpora. Pomáhá proto omezit výši podpory na minimum.
(290)
V roce 2007 odprodala banka své činnosti v oblasti pojištění. Na tomto trhu proto nemá žádnou významnou činnost, kterou by bylo možno prodat za účelem vytvoření zdrojů.
(291)
V zájmu omezení kapitálových potřeb nebude banka používat kapitál k podpoře či růstu svých zahraničních dceřiných společností, jak je popsáno ve 119. bodě odůvodnění. Závazky, které Řecko přijalo, mimoto zajišťují, že banka nebude provádět další akvizice.
(292)
Banka rovněž provádí rozsáhlý program snižování nákladů, jak je uvedeno v oddíle 2.4.2. Banka bude své náklady dále snižovat až do roku 2017. Banka snižuje počet pracovníků a upravuje jejich platy směrem dolů. Řecko se rovněž zavázalo omezit odměny pro vedoucí pracovníky banky, […].
7.6.3.2. Sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů a nový kapitál získaný na trhu
(293)
Podíly bývalých akcionářů banky byly zředěny emisí s přednostním právem v roce 2009 (115) a posléze rekapitalizací ze strany fondu HFSF (opatření B4) a získáním soukromého kapitálu v roce 2013 a v březnu 2014. Podíl v držení akcionářů banky, k nimž v té době patřili investoři, kteří vložili finanční prostředky v roce 2009, se například snížil ze 100 % před rekapitalizací na jaře 2013 na pouze 4,9 % po této rekapitalizaci. Banka mimoto od roku 2008 nevyplatila žádné dividendy v hotovosti. Kromě tohoto sdílení nákladů ze strany bývalých akcionářů získala banka od začátku krize v roce 2008 značný objem soukromého kapitálu, tj. 986 milionů EUR v roce 2009, 550 milionů EUR v roce 2013 a 1 200 milionů EUR v roce 2014.
7.6.3.3. Sdílení nákladů ze strany držitelů podřízeného dluhu
(294)
Držitelé podřízených dluhových nástrojů banky přispěli na restrukturalizační náklady banky. Banka provedla řadu opatření v oblasti řízení závazků s cílem vytvořit kapitál. Celková výše vyměněných závazků dosáhla 828 milionů EUR, přičemž kapitálový zisk činil 436 milionů EUR, jak je popsáno ve 114. bodě odůvodnění.
(295)
Na dosud nesplacené nástroje se vztahuje zákaz výplaty kupónů, jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění. Komise je tedy názoru, že je zajištěno přiměřené sdílení nákladů ze strany soukromých držitelů hybridního kapitálu banky a že požadavky sdělení o restrukturalizaci v tomto ohledu jsou splněny.
7.6.3.4. Závěr ohledně vlastního příspěvku a sdílení nákladů
(296)
V porovnání s celkovou rekapitalizací ze strany státu je vlastní příspěvek a sdílení nákladů, zejména v podobě prodeje aktiv a zmenšení úvěrového portfolia, mnohem menší, než co Komise obvykle považuje za dostatečné. Zmenšení se týká pouze zahraničních činností (116), na něž připadá omezená část banky (117), a restrukturalizace nepředpokládá snížení velikosti portfolia úvěrů a vkladů v Řecku. Vzhledem k prvkům projednaným v oddíle 7.6.1, a zejména skutečnosti, že z velkých řeckých bank obdržela banka Alpha Bank nejnižší podporu a že obdržená podpora je plně způsobilá pro výjimku stanovenou v bodě 14 sdělení o prodloužení z roku 2011, podle něhož může Komise přijmout nižší vlastní příspěvek a sdílení nákladů, lze mít za to, že plán restrukturalizace obsahuje dostatečná opatření k zajištění vlastního příspěvku a sdílení nákladů.
7.6.4. Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(297)
Sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby plán restrukturalizace obsahoval opatření omezující narušení hospodářské soutěže a zajišťující konkurenceschopnost bankovního sektoru. Tato opatření musí mimoto vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(298)
Podle bodu 31 sdělení o restrukturalizaci musí Komise při posuzování výše podpory a narušení hospodářské soutěže přihlédnout jak k absolutní, tak relativní částce státní podpory, jakož i rozsahu sdílení nákladů a postavení finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. V této souvislosti Komise připomíná, že banka obdržela od státu kapitálovou podporu odpovídající 12 % jejích rizikově vážených aktiv (118). Banka mimoto získala dne 30. listopadu 2011 záruky týkající se likvidity ve výši 14 miliard EUR a dne 30. září 2011 půjčky státních dluhopisů v hodnotě 1,6 miliardy EUR, což společně představuje 25 % bilanční sumy banky v té době. Banka mimoto získala nouzovou pomoc v oblasti likvidity se státní zárukou. Vzhledem k velkému objemu podpory jsou proto odůvodněná opatření k omezení možného narušení hospodářské soutěže. Podíl banky Alpha na trhu v Řecku je mimoto vysoký a k 31. prosinci 2012 činil u úvěrů 15 % a u vkladů 13 %. Nabytí banky Emporiki Bank a v mnohem menším rozsahu i nabytí tří družstevních bank a činností banky Citibank v Řecku zvýšilo podíly banky Alpha na trhu. Po nabytí banky Emporiki Bank podíl banky Alpha na trhu vkladů v Řecku k 30. červnu 2013 činil 21 %, zatímco její podíl na trhu úvěrů na bydlení, spotřebitelských úvěrů a podnikových úvěrů činil 23 %, 20 % resp. 21 % (119). Po nabytí činností banky Citibank v Řecku vzrostl podíl banky Alpha na trhu vkladů o méně než 1 %.
(299)
Komise připomíná, že potíže banky vyplývaly především z vnějších šoků, jako je řecká dluhová krize a dlouhá recese, která narušovala řecké hospodářství od roku 2008, jak již bylo uvedeno v 69. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení týkajícího se banky Alpha. Potřeba zabývat se otázkami morálního hazardu je omezená, jelikož banka nepodstupovala nadměrná rizika. Jak je projednáno v oddíle 7.6.1 tohoto rozhodnutí, narušující účinek opatření podpory je vzhledem k těmto faktorům nižší stejně jako potřeba opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Z těchto důvodů může Komise výjimečně souhlasit s tím, že navzdory vysoké částce podpory a vysokému podílu na trhu nepředpokládá plán restrukturalizace snížení bilanční sumy a omezení poskytování úvěrů v Řecku.
(300)
Komise však podotýká, že rekapitalizace ze strany státu bance umožnila pokračovat v bankovních činnostech na zahraničních trzích.
(301)
V této souvislosti bere Komise na vědomí, že kromě již provedených opatření k snížení a restrukturalizaci zahraničních aktiv bude banka pokračovat v restrukturalizaci a snižování těchto aktiv až do 30. června 2018 (120), a to navíc k závazku, že podporu nevyužije k financování růstu těchto činností. Podpora proto nebude použita k narušení hospodářské soutěže na těchto zahraničních trzích.
(302)
Řecko se rovněž zavázalo k zákazu akvizic, což zajistí, že banka nepoužije státní podporu, kterou obdržela, na získání nových podniků. Uvedený zákaz přispěje k zajištění toho, že podpora je důsledně použita k obnovení životaschopnosti bankovních činností v Řecku, a nikoli například k rozšiřování činnosti na zahraničních trzích.
(303)
Závazek týkající se snížení úroků hrazených u řeckých vkladů z neudržitelně vysokých úrovní rovněž zajišťuje, že podpora nebude použita na financování neudržitelných strategií přijímání vkladů, které narušují hospodářskou soutěž na řeckém trhu. Stejně tak závazek týkající se uplatňování přísných pokynů, pokud jde o úročení nových úvěrů, a to na základě náležitého posouzení úvěrového rizika, zabrání bance v narušování hospodářské soutěže na řeckém trhu nevhodnými strategiemi úročení úvěrů pro klienty.
(304)
Vzhledem k zvláštní situaci, která byla popsána v oddíle 7.6.1, a opatřením uvedeným v plánu restrukturalizace se Komise domnívá, že s ohledem na omezení narušení hospodářské soutěže existují dostatečná ochranná opatření.
7.7. KONTROLA
(305)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby mohla Komise ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn. Jak je uvedeno v závazcích, které Řecko přijalo (121), Řecko zajistí, aby do konce období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2018, sledoval kontrolní správce, kterého jmenovala banka se souhlasem Komise, závazky přijaté Řeckem ohledně restrukturalizace činností v Řecku a v zahraničí a ohledně správy a řízení společnosti a obchodních činností. Lze proto vyvodit závěr, že provádění plánu restrukturalizace bude náležitě kontrolováno.
8. ZÁVĚR
(306)
Vyvozuje se závěr, že Řecko provedlo protiprávně opatření B1, B2, B3 a B4 v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy, jelikož tato opatření byla provedena před jejich oficiálním schválením Komisí. Komise však konstatuje, že plán restrukturalizace spolu se závazky uvedenými v příloze zajišťuje obnovení dlouhodobé životaschopnosti banky, je dostačující, pokud jde o sdílení nákladů a vlastní příspěvek, je vhodný k vyrovnání účinků opatření podpory, která byla posouzena v tomto rozhodnutí, narušujících hospodářskou soutěž a je přiměřený. Předložený plán restrukturalizace a závazky splňují kritéria stanovená ve sdělení o restrukturalizaci, opatření podpory lze proto považovat za slučitelná s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Řecko, představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy:
a)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou bance Alpha Bank S.A. poskytla řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku (opatření L2);
b)
druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou ve prospěch banky Alpha Bank S.A. provedl Řecký fond finanční stability („HFSF“) v prosinci 2012 (opatření B2);
c)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
d)
rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. na jaře 2013 (opatření B4).
2. Finanční prostředky v celkové výši 427 milionů EUR, které fond HFSF poskytl na pokrytí mezery ve financování v souvislosti s převodem vybraných aktiv a závazků bank Cooperative Bank of Dodecanese, Evia Cooperative Bank a Cooperative Bank of Western Macedonia na banku Alpha Bank S.A. v prosinci 2013, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
3. Na základě plánu restrukturalizace skupiny Alpha Bank (banka Alpha Bank a veškeré její dceřiné společnosti a pobočky) předloženého dne 12. června 2014 a na základě závazků, které k tomuto dni přijalo Řecko, je níže uvedená státní podpora slučitelná s vnitřním trhem:
a)
kapitálová injekce ve výši 940 milionů EUR, kterou Řecko poskytlo bance Alpha Bank S.A. v květnu 2009 v rámci rekapitalizačního opatření (opatření A);
b)
nouzová pomoc v oblasti likvidity, kterou od července 2011 bance Alpha Bank S.A. poskytuje řecká centrální banka a s ohledem na niž poskytlo Řecko záruku, a to ve výši 23,6 miliardy EUR k 31. prosinci 2012 (opatření L2);
c)
první překlenovací rekapitalizace v objemu 1 900 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2012 (opatření B1);
d)
druhá překlenovací rekapitalizace v objemu 1 042 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v prosinci 2012 (opatření B2);
e)
písemný závazek týkající se částky ve výši 1 629 milionů EUR, který fond HFSF poskytl bance Alpha Bank S.A. dne 21. prosince 2012 (opatření B3);
f)
rekapitalizace v objemu 4 021 milionů EUR, kterou fond HFSF provedl ve prospěch banky Alpha Bank S.A. v květnu 2013 (opatření B4).
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Bruselu dne 9. července 2014.
SKLEP KOMISIJE (EU) 2015/454
z dne 9. julija 2014
o državni pomoči SA.34823 (2012/C), SA.36004 (2013/NN), SA.37965 (2013/N), SA.37966 (2013/N) in SA.37967 (2013/N), ki jo je Grčija izvedla za skupino Alpha Bank Group v zvezi z:
-
dokapitalizacijo in prestrukturiranjem banke Alpha Bank S.A.;
-
reševanjem banke Cooperative Bank of Western Macedonia z nalogom za prenos na banko Alpha Bank S.A.;
-
reševanjem banke Evia Cooperative Bank z nalogom za prenos na banko Alpha Bank S.A.;
-
reševanjem banke Cooperative Bank of Dodecanese z nalogom za prenos na banko Alpha Bank S.A.
(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 4662)
(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,
ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,
po pozivu državam članicam in drugim zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 POSTOPEK V ZVEZI Z BANKO ALPHA BANK
(1)
Komisija je z odločbo z dne 19. novembra 2008 odobrila shemo z naslovom „Ukrepi podpore za kreditne institucije v Grčiji“ (v nadaljnjem besedilu: program pomoči grškim bankam), ki je namenjen zagotavljanju stabilnosti grškega finančnega sistema. Program pomoči grškim bankam omogoča dodelitev pomoči na podlagi treh ukrepov, ki jih vsebuje, tj. ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil (1). Grčija je skupino Alpha Bank Group (v nadaljnjem besedilu: skupina) maja 2009 dokapitalizirala na podlagi ukrepa dokapitalizacije.
(2)
V uvodni izjavi 14 odločbe z dne 19. novembra 2008 je navedeno, da se bo Komisiji priglasil načrt prestrukturiranja za upravičence ukrepa dokapitalizacije.
(3)
Grški organi so Komisiji 2. avgusta 2010 predložili načrt prestrukturiranja za skupino. Komisija je navedeni načrt, vse njegove poznejše posodobitve in dodatne informacije, ki so jih predložili grški organi, evidentirala kot zadevo SA.30342 (PN 26/2010) in nato zadevo SA.32786 (2011/PN).
(4)
Skupina je bila na podlagi programa pomoči grškim bankam večkrat upravičena do državnih jamstev na dolžniške instrumente in državnih obligacijskih posojil (2). Upravičena je bila tudi do izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom.
(5)
Grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: sklad HFSF) je 20. aprila 2012 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala. Sklad HFSF je 28. maja 2012 skupini dodelil premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 900 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: prva premostitvena dokapitalizacija).
(6)
Grški organi so Komisiji maja 2012 priglasili pismo o zavezi, ki ga je sklad HFSF izdal skupini. Ker je bil ukrep že izveden, ga je Komisija evidentirala kot nepriglašeno pomoč (zadeva SA.34823 (2012/NN)).
(7)
Komisija je s sklepom z dne 27. julija 2012 sprožila formalni postopek preiskave glede prve premostitvene dokapitalizacije (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka za skupino Alpha) (3).
(8)
Sklad HFSF je 12. oktobra 2012 skupini dal soglasje za prevzem banke Emporiki Bank, ki jo je prevzela banka Crédit Agricole S.A. (v nadaljnjem besedilu: banka Crédit Agricole). Banka Crédit Agricole in skupina sta 16. oktobra 2012 podpisali pogodbo o nakupu deleža.
(9)
Grški organi so pred navedenim datumom službe Komisije obvestili o poteku postopka in pogojih za morebiten prevzem banke Emporiki Bank.
(10)
Službe Komisije so 23. novembra 2012 grškim organom poslale dopis, ki je vključeval njihovo predhodno oceno prevzema.
(11)
Sklad HFSF je decembra 2012 skupini dodelil drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 042 milijonov EUR (v nadaljnjem besedilu: druga premostitvena dokapitalizacija). Sklad HFSF je 21. decembra 2012 skupini izdal tudi pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine in zamenljivih kapitalskih instrumentov, ki bodo izdani, v skupnem znesku do 1 629 milijonov EUR (4). Grški organi so navedene ukrepe Komisiji priglasili 27. decembra 2012 (5).
(12)
Skupina je maja 2013 javnost obvestila o uspešni izdaji nakupnih pravic v vrednosti 457,1 milijona EUR in dodelitvi vseh delnic, ponujenih v zasebni prodaji, v višini dodatnega 92,9 milijona EUR. Sklad HFSF je 3. junija 2013 prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo pretvoril v lastniški kapital in skupino dokapitaliziral z dodatnimi 1 079 milijoni EUR kapitala (v nadaljnjem besedilu: dokapitalizacija iz pomladi 2013).
(13)
Grški organi so 19. decembra 2013 Komisiji predložili informacije o pogojih dokapitalizacije iz pomladi 2013.
(14)
Grški organi so 12. junija 2014 Komisiji predložili končni načrt prestrukturiranja za skupino (v nadaljnjem besedilu: načrt prestrukturiranja). Istega dne so predložili tudi informacije o izredni likvidnostni pomoči z državnim jamstvom. Navedli so, da so želeli skupini še naprej zagotavljati likvidnostno podporo, državna jamstva na dolžniške instrumente in državna obligacijska posojila na podlagi programa pomoči grškim bankam (6).
(15)
Komisija je organizirala več sestankov in telekonferenc s predstavniki grških organov in skupine ter si z njimi po elektronski pošti izmenjala več dopisov.
(16)
Grčija se strinja, da se ta sklep izjemoma sprejme le v angleškem jeziku.
1.2 POSTOPEK, POVEZAN Z DRŽAVNO PODPORO, DODELJENO TREM ZADRUŽNIM BANKAM
(17)
Grčija je 3. decembra 2013 Komisijo obvestila o predvidenem reševanju treh zadružnih bank (v nadaljnjem besedilu: tri zadružne banke), tj. banke Cooperative Bank of Dodecanese (v nadaljnjem besedilu: banka Dodecanese), banke Cooperative Bank of Evia (v nadaljnjem besedilu: banka Evia) in banke Cooperative Bank of Western Macedonia (v nadaljnjem besedilu: banka Western Macedonia).
(18)
Službe Komisije so 4. decembra 2013 od Grčije zahtevale, naj predloži informacije o predvidenem reševanju treh zadružnih bank.
(19)
Grčija je zahtevane informacije službam Komisije predložila 5. decembra 2013.
(20)
Grška centralna banka je 8. decembra 2013 nadaljevala z reševanjem treh zadružnih bank in prenosom izbranih obveznosti treh zadružnih bank na skupino.
(21)
Grčija je državno podporo, zagotovljeno v okviru reševanja treh zadružnih bank, priglasila 17. decembra 2013.
2. OPIS
2.1 SKUPINA IN NJENE TEŽAVE
2.1.1 Splošno ozadje grškega bančnega sektorja
(22)
Realni bruto domači proizvod (BDP) Grčije se je od leta 2008 do leta 2012 zmanjšal za 20 %, kot je prikazano v preglednici 1. Stopnja nevračila posojil grških bank grškim gospodinjstvom in podjetjem se je zato hitro večala (7). To je škodljivo vplivalo na uspešnost sredstev grških bank in povečalo kapitalske potrebe.
Preglednica 1
Realna rast BDP v Grčiji, 2008-2013
Grčija
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Realna rast BDP, v %
-0,2
-3,1
-4,9
-7,1
-7,0
-3,9
Vir:
Eurostat, na voljo na spletni strani http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115
(23)
Grčija je februarja 2012 izvedla tudi zamenjavo obveznic z zasebnim sektorjem, kar je znano kot udeležba zasebnega sektorja (v nadaljnjem besedilu: program PSI). Grške banke so sodelovale v programu PSI, v katerem je grška vlada obstoječim zasebnim imetnikom obveznic v zameno za obstoječe grške državne obveznice nudila nove vrednostne papirje (vključno z novimi grškimi državnimi obveznicami, vrednostnimi papirji, povezanimi z BDP, in meničnimi obveznostmi iz programa PSI, ki jih je izdal evropski instrument za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: instrument EFSF)), s 53,5-odstotno nominalno diskontno mero in daljšimi zapadlostmi (8). Grški organi so rezultate navedene zamenjave obveznic objavili 9. marca 2012 (9). Rezultat zamenjave so bile znatne izgube za imetnike obveznic (po ocenah grške centralne banke so za grške banke v povprečju znašale 78 % nominalne vrednosti starih grških državnih obveznic) in kapitalske potrebe, ki so se v računovodske izkaze grških bank za leto 2011 vpisale za nazaj.
Preglednica 2
Skupna izguba glavnih grških bank na podlagi programa PSI (v milijonih EUR)
Banke
Nominalna vrednost grških državnih obveznic (1)
Nominalna vrednost državnih posojil (2)
Skupna nominalna vrednost (3)=(1)+(2)
Izguba pri grških državnih obveznicah na podlagi programa PSI (4)
Izguba pri državnih posojilih na podlagi programa PSI (5)
Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI (6) = (4) + (5)
Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI/Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala (Core Tier 1) (10) (december 2011) (%)
Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI/Bilančna vsota (december 2011) (%)
NBG
13 748
1 001
14 749
10 985
751
11 735
161,0
11,0
Eurobank
7 001
335
7 336
5 517
264
5 781
164,5
7,5
Alpha
3 898
2 145
6 043
3 087
1 699
4 786
105,7
8,1
Piraeus
7 063
280
7 343
5 686
225
5 911
226,0
12,0
Emporiki
351
415
766
270
320
590
40,3
2,7
Vir:
Grška centralna banka, Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector (Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja), december 2012, str. 14.
(24)
Grške banke so imele zaradi programa PSI in nadaljevanja recesije znatne kapitalske primanjkljaje, zato so bila z memorandumom o gospodarskih in finančnih politikah drugega programa prilagajanja za Grčijo med grško vlado, Evropsko unijo, Mednarodnim denarnim skladom (MDS) in Evropsko centralno banko (ECB) z dne 11. marca 2012 dana na voljo sredstva za dokapitalizacijo navedenih bank. Grški organi so ocenili, da potrebe po dokapitalizaciji bank in stroški reševanja, ki se bodo financirali iz navedenega programa, skupaj znašajo 50 milijard EUR (11). Navedeni znesek se je izračunal na podlagi testa izjemnih situacij, ki ga je grška centralna banka izvedla za obdobje od decembra 2011 do konca decembra 2014 (v nadaljnjem besedilu: test izjemnih situacij iz leta 2012), ki je temeljil na napovedi družbe Blackrock glede izgube iz posojil (12). Sredstva za dokapitalizacijo grških bank je zagotovil sklad HFSF. V preglednici 3 je povzet izračun kapitalskih potreb glavnih grških bank na podlagi testa izjemnih situacij iz leta 2012.
Preglednica 3
Test izjemnih situacij iz leta 2012: Kapitalske potrebe glavnih grških bank (v milijonih EUR)
Banke
Referenčni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (december 2011) (1)
Skupna bruto izguba na podlagi programa PSI (december 2011) (2)
Rezervacije, povezane s programom PSI (junij 2011) (3)
Skupna bruto izguba Napovedi glede kreditnega tveganja (4)
Rezervacije za izgube iz posojil (december 2011) (5)
Interno ustvarjanje kapitala (6)
Ciljni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (december 2014) (7)
Kapitalske potrebe (8) = (7) - [(1) + (2) + (3) + (4) + (5) + (6)]
NBG
7 287
-11 735
1 646
-8 366
5 390
4 681
8 657
9 756
Eurobank
3 515
-5 781
830
-8 226
3 514
2 904
2 595
5 839
Alpha
4 526
-4 786
673
-8 493
3 115
2 428
2 033
4 571
Piraeus
2 615
-5 911
1 005
-6 281
2 565
1 080
2 408
7 335
Emporiki
1 462
- 590
71
-6 351
3 969
114
1 151
2 475
Postbank (TT Bank)
557
-3 444
566
-1 482
1 284
- 315
903
3 737
Vir:
Grška centralna banka, Report on the Recapitalisation and Restructuring of the Greek Banking Sector (Poročilo o dokapitalizaciji in prestrukturiranju grškega bančnega sektorja), december 2012, str. 8.
(25)
Po navedbah iz memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah bodo imele „banke, ki predložijo izvedljive načrte za zbiranje kapitala, […] možnost, da zaprosijo za javno podporo in jo prejmejo na način, ki bo ohranil pobude zasebnega sektorja za vlaganje kapitala in tako kar najbolj zmanjšal breme za davkoplačevalce“ (13). Grška centralna banka je ugotovila, da so izvedljive načrte za zbiranje kapitala predložile le štiri največje banke (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank in Alpha Bank) (14). Prvo premostitveno dokapitalizacijo iz sklada HFSF so prejele maja 2012.
(26)
Domače vloge v Grčiji so se od konca leta 2009 do junija 2012 zaradi recesije in politične negotovosti zmanjšale za skupno 37 %. Da bi ohranile vloge, so morale navedene banke plačati višje obrestne mere. Stroški vlog so se povečali, neto obrestna marža bank pa zmanjšala. Grške banke so izgubile dostop do financiranja na medbančnih trgih, zato so postale v celoti odvisne od financiranja iz Eurosistema (15), vedno večji del tega financiranja pa je bil v obliki izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom, ki jo je dodelila grška centralna banka.
(27)
Grčija je 3. decembra 2012 začela z izvajanjem programa odkupa novih grških državnih obveznic, ki so jih vlagatelji prejeli v okviru programa PSI, njihova cena pa se je gibala med 30,2 % in 40,1 % njihove nominalne vrednosti (16). Grške banke so sodelovale pri navedenem programu odkupa, ki je pokazal nadaljnje izgube na njihovih bilancah stanja, saj je večina računovodske izgube (tj. razlika med tržno vrednostjo in nominalno vrednostjo), vpisane zaradi navedenih novih grških državnih obveznic v času izvajanja programa PSI, postala dokončna in nepreklicna (17).
(28)
Štiri največje grške banke so decembra 2012 prejele drugo premostitveno dokapitalizacijo iz sklada HFSF.
(29)
Spomladi leta 2013 je bila premostitvena dokapitalizacija štirih bank pretvorjena v trajno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic, sklad HFSF pa je s tem imel v lasti več kot 80-odstotni delež vsake od štirih bank. Sklad HFSF je za banke, ki jim je uspelo privabiti vnaprej določen znesek zasebnega kapitala (skupina, banka Piraeus Bank S.A. in banka National Bank of Greece S.A.), prejel neglasovalne delnice, zasebnim vlagateljem pa so bili dodeljeni nakupni boni na delnice sklada HFSF.
(30)
Grška centralna banka je julija 2013 najela svetovalca za izvedbo diagnostične študije o portfeljih posojil vseh grških bank. Navedeni svetovalec je pripravil napoved kreditne izgube za portfelje domačih posojil vseh grških bank in posojila z grškim tveganjem v tujih podružnicah in odvisnih družbah za obdobje treh let in pol ter za čas trajanja posojila. Z analizo so se pripravile napovedi kreditne izgube na podlagi dveh makroekonomskih scenarijev: osnovnega in negativnega. Grška centralna banka je napovedi kreditne izgube za portfelje tujih posojil ocenila na podlagi istih vrednosti kot svetovalec.
(31)
Grška centralna banka je na podlagi ocene napovedi kreditne izgube, ki jo je podal svetovalec, jeseni 2013 izvedla nov test izjemnih situacij (v nadaljnjem besedilu: test izjemnih situacij iz leta 2013), da bi ocenila trdnost kapitalskega položaja grških bank v osnovnem in negativnem scenariju. Grška centralna banka je oceno kapitalskih potreb izvedla s tehnično podporo drugega svetovalca.
(32)
Glavni elementi ocene kapitalskih potreb na podlagi testov izjemnih situacij iz leta 2013 so bili i) napovedi kreditne izgube (18) za portfelje posojil bank na konsolidirani podlagi za grško in tuje tveganje, brez obstoječih rezerv za posojila, in ii) ocenjena operativna donosnost bank za obdobje od junija 2013 do decembra 2016 na podlagi zadržane prilagoditve načrtov prestrukturiranja, ki so bili grški centralni banki predloženi v četrtem četrtletju leta 2013. V preglednici 4 je povzet izračun kapitalskih potreb glavnih grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju za navedeni test izjemnih situacij iz leta 2013.
Preglednica 4
Test izjemnih situacij iz leta 2013: Kapitalske potrebe grških bank na konsolidirani podlagi v osnovnem scenariju (v milijonih EUR)
Banke
Referenčni delež navadnega lastniškega temeljnega kapitala (junij 2013) (1)
Rezervacije za izgube iz posojil (junij 2013) (2)
Napovedi kreditne izgube za grško tveganje (3)
Napovedi kreditne izgube za tuje tveganje (19) (4)
Interno ustvarjanje kapitala (5)
Količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala v testu izjemnih situacij (december 2016) (6)
Kapitalske potrebe (7) = (6) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5)
NBG (20)
4 821
8 134
-8 745
-3 100
1 451
4 743
2 183
Eurobank (21)
2 228
7 000
-9 519
-1 628
2 106
3 133
2 945
Alpha
7 380
10 416
-14 720
-2 936
4 047
4 450
262
Piraeus
8 294
12 362
-16 132
-2 342
2 658
5 265
425
Attica
225
403
- 888
0
106
243
397
Panellinia
61
66
- 237
0
-26
31
169
Vir:
Grška centralna banka, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector (Test izjemnih situacij grškega bančnega sektorja iz leta 2013), marec 2014, str. 42.
(33)
Grška centralna banka je 6. marca 2014 objavila rezultate testa izjemnih situacij iz leta 2013 in od bank zahtevala, naj do sredine aprila 2014 predložijo svoje načrte za zbiranje kapitala za pokrivanje kapitalskih potreb na podlagi osnovnega scenarija.
(34)
Banke so med koncem marca 2013 in začetkom maja 2014 nadaljevale s povečevanjem kapitala.
2.1.2 Upravičenec
(35)
Skupina zagotavlja univerzalne bančne storitve zlasti v Grčiji in jugovzhodni Evropi (Ciper, Romunija, Bolgarija, Srbija, Albanija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija) ter Združenem kraljestvu. Zagotavlja vse bančne in finančne produkte ter storitve gospodinjstvom in podjetjem. Izvaja storitve poslovanja s prebivalstvom, poslovanja s podjetji in zasebnega bančništva, upravljanja sredstev, zakladništva in investicijskega bančništva. Skupina je registrirana v Grčiji, njene delnice pa kotirajo na borzi v Atenah. Skupina je 30. septembra 2012 zaposlovala skupno 17 119 oseb, od tega jih je bila približno tretjina zaposlenih v jugovzhodni Evropi in Združenem kraljestvu, drugi pa v Grčiji (22).
(36)
Skupina je sodelovala v programu PSI; zamenjala je grške državne obveznice in državna posojila z nominalno vrednostjo 6 043 milijonov EUR. Njeni skupni stroški, povezani s programom PSI, so znašali 4 786 milijonov EUR pred obdavčitvijo, vpisani pa so bili v celoti v njenih izkazih za leto 2011 (23). Skupina je v času programa odkupa decembra 2012 nove grške državne obveznice, ki jih je prejela v okviru programa PSI, prodala po znatno diskontirani nominalni vrednosti. Navedena prodaja je pokazala izgube, ki jih je skupina imela z novimi grškimi državnimi obveznicami.
(37)
Glavni podatki za skupino iz decembra 2010, decembra 2011, decembra 2012 in decembra 2013 (konsolidirani podatki) so predstavljeni v preglednici 5.
Preglednica 5
Glavni podatki za skupino Alpha Bank za leta 2010, 2011, 2012 in 2013
Poslovni izid
(v milijonih EUR)
2010
2011
2012
pro forma 2012
(vključno z banko Emporiki)
2013
(vključno z banko Emporiki)
Čisti prihodki iz obresti
1 819
1 784
1 397
1 755
1 658
Prihodki od poslovanja skupaj
2 249
2 283
1 506
1 826
2 344
Odhodki iz poslovanja skupaj
-1 148
-1 096
-1 179
-1 746
-1 426
Prihodki pred rezervacijami
1 101
1 187
327
80
918
Izgube zaradi oslabitve za kritje kreditnega tveganja
- 885
-1 130
-1 669
-2 802
-1 923
Izgube zaradi oslabitve pri grških državnih obveznicah in posojilih, upravičenih do programa PSI
-
-4 789
-
-
-
Negativna vrednost dobrega imena
3 283
Čisti dobiček/izguba
86
-3 810
-1 086
ni na voljo
2 922
Izbrani podatki o obsegu
(v milijonih EUR)
2010
2011
2012
pro forma 2012
(vključno z banko Emporiki)
2013
(vključno z banko Emporiki)
Posojila in predplačila strankam skupaj (čista)
49 305
44 876
40 495
55 459
51 678
Vloge
38 293
29 399
28 451
41 348
42 485
Bilančna vsota
66 798
59 148
58 357
76 518
73 697
Lastniški kapital skupaj (24)
5 784
1 966
773
3 423
8 312
Viri:
2013: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/Deltio_Typou_20140310EN.pdf
Pred letom 2012: Restructuring Plan of Alpha Bank (Načrt prestrukturiranja banke Alpha Bank), junij 2014, str. 24.
Leti 2012 in 2011: Finančni rezultati za leto 2012 - konsolidirani računovodski izkazi: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2012_en.pdf
Leto 2010: Finančni rezultati za leto 2011 - konsolidirani računovodski izkazi: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/IFRS_Alphagroup_FY_2011_en.pdf
(38)
Iz preglednice 5 je razvidno, da je imela skupina ob hudih izgubah, ki jih je leta 2011 vpisala zaradi programa PSI (4 786 milijonov EUR (25)), težave tudi zaradi upadanja prihodkov (tudi zaradi višjih stroškov z vlogami) ter visokih in rastočih izgub zaradi oslabitve njenega portfelja posojil v Grčiji in tujini. Likvidnostni položaj skupine so močno prizadeli odlivi vlog; njeno razmerje med posojili in vlogami je dne 31. decembra 2011 doseglo 152 % (26), na ta datum pa je 34 % njene bilance stanja financiral Eurosistem (27).
(39)
Grška centralna banka je na podlagi rezultatov testa izjemnih situacij iz leta 2013 ocenila, da kapitalske potrebe skupine v osnovnem scenariju znašajo 262 milijonov EUR.
(40)
Skupina je marca 2014 nadaljevala s povečanjem kapitala v višini 1,2 milijarde EUR za kritje kapitalskih potreb iz uvodne izjave 39 in poplačilo prednostnih delnic v lasti Grčije v višini 940 milijonov EUR (28). Sklad HFSF, ki je aprila 2014 povečal kapital banke Eurobank, se v primeru nezadostnega zasebnega povpraševanja ni zavezal k vlaganju kapitala za povečanje kapitala skupine. Slednja je svoj kapital povečala s ponudbo kapitala brez predkupne pravice (tj. povečanje kapitala z odpovedjo predkupne pravice) mednarodnim vlagateljem in javno ponudbo v Grčiji. Vpisna cena je bila 0,66 EUR za delnico.
(41)
Skupina je po povečanju kapitala 17. aprila 2014 javnost obvestila, da je od Grčije odkupila prednostne delnice v skupnem znesku 940 milijonov EUR.
2.2 GRŠKE BANČNE DEJAVNOSTI, KI JIH JE PREVZELA SKUPINA
2.2.1 Prevzem banke Emporiki Bank
(42)
Banka Emporiki Bank je bila ustanovljena leta 1882.
(43)
Skupina Crédit Agricole Group je leta 2000 prvotno prevzela 6,7-odstotni delež banke Emporiki Bank. Banka Emporiki Bank je odvisna družba banke Crédit Agricole postala leta 2006, ko je ta prevzela nadzorni delež. Takrat je banka Crédit Agricole svoj delež v banki Emporiki Bank povečala na 94,99 %.
(44)
Banka Emporiki bank je opravljala vse bančne dejavnosti (poslovanje s prebivalstvom, poslovanje s podjetji) ter investicijsko bančništvo, upravljanje sredstev, upravljanje portfeljev in splošne finančne storitve. Svoje storitve je v Grčiji nudila prek svoje mreže 323 podružnic, v tujini pa prek svoje podružnice na Cipru ter odvisnih družb na Cipru, v Bolgariji, Albaniji in Romuniji (29). Dne 31. decembra 2012 je zaposlovala 4 230 oseb.
(45)
Skupina je sodelovala v programu PSI; zamenjala je grške državne obveznice in druge ustrezne papirje z nominalno vrednostjo 766 milijonov EUR. Kot je prikazano v preglednici 2, so njeni skupni stroški, povezani programom PSI, znašali 590 milijonov EUR pred obdavčitvijo, vpisani pa so bili v celoti v njenih izkazih za leto 2011. Kot je prikazano v preglednici 3, so bile kapitalske potrebe banke Emporiki Bank ocenjene na 2 475 milijonov EUR, izračunane pa so bile na podlagi testa izjemnih situacij iz leta 2012, ki ga je grška centralna banka izvedla za obdobje od 31. decembra 2011 do 31. decembra 2014 in je temeljil na napovedi družbe Blackrock glede izgube iz posojil.
(46)
Sklad HFSF je 12. oktobra 2012 skupini dal soglasje za prevzem banke Emporiki Bank, ki je bila takrat v lasti banke Crédit Agricole.
(47)
Banki Crédit Agricole in skupina sta 16. oktobra 2012 podpisali „Pogodbo o nakupu deleža z dne 16. oktobra 2012 med banko Crédit Agricole S.A. in banko Alpha Bank S.A. za prodajo in nakup banke Emporiki Bank of Greece S.A.“. Banka Crédit Agricole je po končanem skrbnem finančnem pregledu vložila skupno 2 893 milijonov EUR kapitala in v celoti vpisala zamenljivo obveznico v višini 150 milijonov EUR, ki jo je izdala skupina (30). Skupina je nato prevzela v celoti dokapitalizirano banko Emporiki Bank za 1 EUR. Skupina v skladu s pogodbo o nakupu deleža ni prevzela tujih odvisnih družb banke Emporiki Bank, ki so ostale v lasti banke Crédit Agricole, razen ciprske podružnice banke Emporiki Bank, ki je predstavljala sredstva v vrednosti 0,5 milijarde EUR in je spadala med obveznosti, ki jih je prevzela skupina.
(48)
Količnik kapitalske ustreznosti banke Emporiki Bank je dne 31. decembra 2012, po dokapitalizaciji, ki jo je izvedla banka Crédit Agricole, znašal 17,6 %, njen količnik temeljnega kapitala pa je znašal 13,5 %.
(49)
Skupina je 1. februarja 2013 javnost obvestila o dokončanem prenosu celotnega delniškega kapitala banke Emporiki Bank na skupino (31).
(50)
Glavni podatki za banko Emporiki Bank iz decembra 2010, decembra 2011, decembra 2012 in januarja 2013 so predstavljeni v preglednici 6.
Preglednica 6
Glavni podatki za banko Emporiki Bank za leta 2010, 2011 in 2012 ter januar 2013
V milijardah EUR
31. december 2010
(konsolidirano)
31. december 2011
(konsolidirano)
December 2012
(obveznosti, ki jih je prevzela skupina)
Januar 2013
(obveznosti, ki jih je prevzela skupina)
Bilančna vsota
26,78
21,7
19,5
18,2
Bruto posojila in predplačila strankam skupaj
24
23,48
19,85
19,8
Rezervacije
2,8
4,4
5
5
Terjatve do strank
12,2
11,3
12,68
12,9
Financiranje iz Eurosistema
0,3
1,77
1,2
1,2
Lastniški kapital skupaj
0,9
0,9
1,73
2,3
Izguba po obdavčitvi
-0,87
-1,76
-1,5
Čista posojila/vloge
173,8 %
169,1 %
117,2 %
114,1 %
Viri:
Januar 2013: Rezultati banke Alpha Bank za finančno leto 2012, predstavitev z dne 27. marca 2013 (na voljo na spletni strani: http://www.alpha.gr/files/investorrelations/2012_FY_Financial_Report1.pdf)
December 2012: Ključni kazalniki bank Alpha Bank in Emporiki Bank, na voljo na spletni strani: http://www.alpha.gr/page/default.asp?id=9&la=2
Leti 2011 in 2010: Konsolidirani računovodski izkazi banke Emporiki Bank z dne 31. decembra 2011.
2.2.2 Prevzem izbranih obveznosti treh zadružnih bank
(51)
Grška centralna banka se je 8. decembra 2013 odločila, da bo nadaljevala z reševanjem treh zadružnih bank, Dodecanese Bank, Evia Bank in Western Macedonia Bank.
(52)
Grška centralna banka je nadaljevala z nakupom in prevzemom (32), pri katerem bi se na pridobitelja prenesle vse vloge, vključno z medbančnimi vlogami, ter vse terjatve in obveznosti do grškega jamstvenega sklada za vloge in naložbe, ne pa tudi posojila. Grška centralna banka je stopila v stik s štirimi sistemskimi grškimi bankami, saj naj bi se vloge po trditvah grške centralne banke prenesle na popolnoma dokapitalizirane institucije. Zavezujoči ponudbi sta oddali le skupina in banka Eurobank, dne 5. decembra 2013. Grška centralna banka je dala prednost ponudbi skupine. Skupina je za plačilo ponudila znesek, enak 2,1 % prenesenih vlog.
2.2.2.1 Banka Dodecanese Bank
(53)
Banka Dodecanese Bank je bila ustanovljena leta 1994.
(54)
Grška centralna banka je 22. julija 2013 od banke Dodecanese Bank zahtevala, da ponovno vzpostavi količnik lastniškega temeljnega kapitala. Banka Dodecanese Bank je nadaljevala s povečanjem kapitala prek javne ponudbe zadružnih delnic. V skladu s prospektom je bil količnik lastniškega temeljnega kapitala banke Dodecanese Bank, izračunan na podlagi finančnih podatkov navedene banke z dne 30. junija 2013, ocenjen na 3,5 %, torej ni izpolnjeval minimalnih zahtev glede kapitalske ustreznosti, ki jih je določila grška centralna banka. Zbiranje kapitala ni bilo uspešno zaradi premajhnega povpraševanja vlagateljev.
(55)
Grška centralna banka je zato 8. decembra 2013 nadaljevala z reševanjem banke Dodecanese Bank. Dovoljenje banke Dodecanese Bank je bilo preklicano in sprožen je bil postopek likvidacije zadevne banke (33). Izbrane obveznosti banke Dodecanese Bank so bile prenesene na skupino (34). Po navedbah grške centralne banke (35) je poštena vrednost prenesenih sredstev znašala približno 6 milijonov EUR, poštena vrednost prenesenih obveznosti pa 255 milijonov EUR; razlika je bila likvidnostna vrzel (36) v višini 249 milijonov EUR. Likvidnostno vrzel je pokril sklad HFSF v skladu s členom 63(D)(13) zakona št. 3601/2007. Sklad HFSF je decembra 2013 dve tretjini skupne likvidnostne vrzeli, tj. 166 milijonov EUR, izplačal v obveznicah instrumenta EFSF, za preostali znesek v višini 83 milijonov EUR pa se je zavezal, da ga bo plačal, ko bo dokončno določena višina likvidnostne vrzeli. Grška centralna banka je 16. junija 2014 dokončno določila likvidnostno vrzel banke Dodecanese Bank v višini 258,5 milijona EUR. Neplačani del likvidnostne vrzeli bo pokril sklad HFSF.
(56)
Banka Dodecanese Bank je dne 30. septembra 2013 zaposlovala 132 oseb in imela 11 podružnic. Skupina v okviru reševanja ni prevzela nobene podružnice banke Dodecanese Bank, je pa navedla, da bo ohranila fizično prisotnost na območjih, kjer se mreže ne prekrivajo (tj. na štirih otokih brez bančnih alternativ) in ohranila štiri majhne podružnice, s katerimi upravlja upravitelj. Skupina je uslužbence banke Dodecanese Bank odpustila in nato selektivno ponovno zaposlila.
2.2.2.2 Banka Evia Bank
(57)
Banka Evia Bank je bila ustanovljena leta 1995.
(58)
Grška centralna banka je 22. julija 2013 od banke Evia Bank zahtevala, da ponovno vzpostavi količnik lastniškega temeljnega kapitala. Banka Evia Bank je nadaljevala s povečanjem kapitala prek javne ponudbe zadružnih delnic. V skladu s prospektom je bil količnik lastniškega temeljnega kapitala banke Evia Bank, izračunan na podlagi finančnih podatkov navedene banke z dne 30. junija 2013, ocenjen na 1,8 %, torej ni izpolnjeval minimalnih zahtev glede kapitalske ustreznosti, ki jih je določila grška centralna banka. Zbiranje kapitala ni bilo uspešno zaradi premajhnega povpraševanja vlagateljev.
(59)
Grška centralna banka je zato 8. decembra 2013 nadaljevala z reševanjem banke Evia Bank. Dovoljenje banke Evia Bank je bilo preklicano in sprožen je bil postopek likvidacije zadevne banke (37). Izbrane obveznosti banke Evia Bank so bile prenesene na skupino (38). Po navedbah grške centralne banke (39) je poštena vrednost prenesenih sredstev znašala 2 milijona EUR, poštena vrednost prenesenih obveznosti pa 98 milijonov EUR; razlika je bila likvidnostna vrzel v višini 96 milijonov EUR. Likvidnostno vrzel je pokril sklad HFSF v skladu s členom 63(D)(13) zakona št. 3601/2007. Sklad HFSF je decembra 2013 dve tretjini skupne likvidnostne vrzeli, tj. 64 milijonov EUR, izplačal v obveznicah instrumenta EFSF, za preostali znesek v višini 32 milijonov EUR pa se je zavezal, da ga bo plačal, ko bo dokončno določena višina likvidnostne vrzeli. Grška centralna banka je 16. junija 2014 dokončno določila likvidnostno vrzel banke Evia Bank v višini 105 milijonov EUR. Neplačani del likvidnostne vrzeli bo pokril sklad HFSF.
Banka Evia Bank je dne 30. septembra 2013 zaposlovala 59 oseb in imela 4 podružnice. Skupina ni prevzela nobene podružnice banke Evia Bank. Skupina je uslužbence banke Evia Bank odpustila in nato selektivno ponovno zaposlila.
2.2.2.3 Banka Western Macedonia Bank
(60)
Leta 1995 je bila ustanovljena razvojna kreditna zadruga regije Kozani. Leta 2008 je zadruga delovala pod novim imenom, „Cooperative Bank of Western Macedonia“.
(61)
Grška centralna banka je 22. julija 2013 od banke Western Macedonia Bank zahtevala, da ponovno vzpostavi količnik lastniškega temeljnega kapitala. Banka Western Macedonia Bank je nadaljevala s povečanjem kapitala prek javne ponudbe zadružnih delnic. V skladu s prospektom je bil količnik lastniškega temeljnega kapitala banke Western Macedonia Bank, izračunan na podlagi finančnih podatkov navedene banke z dne 30. septembra 2013, ocenjen na -11 %, torej ni izpolnjeval minimalnih zahtev glede kapitalske ustreznosti, ki jih je določila grška centralna banka. Zbiranje kapitala ni bilo uspešno zaradi premajhnega povpraševanja vlagateljev.
(62)
Grška centralna banka je zato 8. decembra 2013 nadaljevala z reševanjem banke Western Macedonia Bank. Dovoljenje banke Western Macedonia Bank je bilo preklicano in sprožen je bil postopek likvidacije zadevne banke (40). Izbrane obveznosti banke Western Macedonia Bank so bile prenesene na skupino (41). Po navedbah grške centralne banke (42) je poštena vrednost prenesenih sredstev znašala 2 milijona EUR, poštena vrednost prenesenih obveznosti pa 84 milijonov EUR; razlika je bila likvidnostna vrzel v višini 82 milijonov EUR. Likvidnostno vrzel je pokril sklad HFSF v skladu s členom 63(D)(13) zakona št. 3601/2007. Sklad HFSF je decembra 2013 dve tretjini skupne likvidnostne vrzeli, tj. 55 milijonov EUR, izplačal v obveznicah instrumenta EFSF, za preostali znesek v višini 27 milijonov EUR pa se je zavezal, da ga bo plačal, ko bo dokončno določena višina likvidnostne vrzeli.
(63)
Banka Western Macedonia Bank je dne 30. septembra 2013 zaposlovala 36 oseb in imela 3 podružnice. Skupina ni prevzela nobene podružnice banke Western Macedonia Bank. Skupina je uslužbence banke Western Macedonia Bank odpustila in nato selektivno ponovno zaposlila.
(64)
Glavni podatki vseh treh zadružnih bank so predstavljeni v preglednici 7.
Preglednica 7
Glavni podatki vseh treh zadružnih bank (v milijonih EUR)
(A)
(B)
(C)
(D) = (B) - (A)
(E) = 2,1 %* (C)
Poštena vrednost prenesenih sredstev
Poštena vrednost prenesenih obveznosti
od tega prenesene vloge
Prvotna likvidnostna vrzel
Plačilo
(2,1 % prenesenih vlog)
Banka Dodecanese Bank
6
255
255
249
5
Banka Evia Bank
2
98
95
96
2
Banka Western Macedonia Bank
2
84
82
82
2
Skupaj
427
9
Viri:
Odločbe odbora grške centralne banke za kredite in zavarovanja št. 97/1, 97/2 in 97/3 z dne 8. februarja 2013.
Odločbe odbora grške centralne banke za ukrepe reševanja št. 14/1, 14/2, 14/3, 14/4, 14/5 14/6, 14/7 in 14/8 z dne 8. decembra 2013.
2.2.3 Prevzem banke Citibank Greece
(65)
Banka Citibank International je bila ustanovljena leta 1812. Banka Citibank je z delovanjem v Grčiji začela leta 1964 in je bila prvotno namenjena izpolnjevanju potreb pomorskega sektorja in poslovnih sektorjev. Banka Citibank Greece se je leta 1980 začela širiti na področje poslovanja s prebivalstvom. Trenutno je dejavna na področju poslovanja s potrošniki in podjetji ter vodi mrežo 20 podružnic po vsej državi.
(66)
Sklad HFSF je 29. maja 2014 od skupine prejel prošnjo za soglasje k prevzemu banke Citibank Greece, vključno z družbo Diners Club Greece (v nadaljnjem besedilu: družba Diners) (43).
(67)
Skupina je izrazila namen glede prevzema dejavnosti banke Citibank Greece, vključno s posojili strankam (za čisti skupni znesek v višini 442 milijonov EUR in 1 115 milijonov EUR nedonosnih posojil, odpisan v celoti), vlogami strank (skupno 1 067 milijonov EUR), sredstvi v upravljanju (1 186 milijonov EUR), podružnicami za poslovanje s prebivalstvom, mrežo bankomatov (44) in zaposlenimi (45). Poleg tega je skupina izrazila tudi namen glede nakupa 100 % osnovnega kapitala družbe Diners.
(68)
Cena je bila določena na 2 milijona EUR.
(69)
Sklad HFSF je skupini 5. junija 2014 dal soglasje k prevzemu banke Citibank Greece.
2.3 UKREPI POMOČI
2.3.1 Ukrepi pomoči, dodeljeni skupini v okviru programa pomoči grškim bankam (ukrepa L1 in A)
(70)
Skupina je v okviru programa pomoči grškim bankam prejela pomoč v različnih oblikah, tj. na podlagi ukrepa dokapitalizacije, ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil.
2.3.1.1 Državna likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi jamstva, in ukrepi državnih obligacijskih posojil (ukrep L1)
(71)
Skupina je prejela in še prejema pomoč na podlagi ukrepa jamstva in ukrepa državnih obligacijskih posojil. Navedena pomoč bo v tem sklepu opisana kot „ukrep L1“. Jamstva, ki so bila dodeljena skupini, so 30. novembra 2011 znašala približno 14,0 milijarde EUR. Skupina je dne 30. septembra 2011 prejela posojila v državnih obveznicah v višini 1,6 milijarde EUR (46).
(72)
Grški organi so v načrtu prestrukturiranja za skupino, ki so ga Komisiji predložili 12. junija 2014, pokazali namen, da v obdobju prestrukturiranja nadaljujejo z dodeljevanjem jamstev in posojanjem državnih obveznic na podlagi programa pomoči grškim bankam.
2.3.1.2 Državna dokapitalizacija, dodeljena okviru ukrepa dokapitalizacije (ukrep A)
(73)
Skupina je maja 2009 na podlagi ukrepa dokapitalizacije programa pomoči grškim bankam prejela kapitalsko injekcijo v višini 940 milijonov EUR (ukrep A). Navedena kapitalska injekcija je bila enaka približno 2 % tveganju prilagojene aktive (47) skupine v zadevnem času.
(74)
Dokapitalizacija je bila v obliki prednostnih delnic, ki jih je vpisala Grčija, ki je imela kupon z nominalno obrestno mero 10 % in zapadlostjo petih let.
(75)
Skupina je prednostne delnice odkupila 17. aprila 2014, kot je opisano v uvodni izjavi 41.
2.3.2 Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom (ukrep L2)
(76)
Izredna likvidnostna pomoč je izreden ukrep, ki plačilno sposobni finančni instituciji s trenutnimi težavami z likvidnostjo omogoči prejemanje financiranja iz Eurosistema, zadevni ukrep pa ni del enotne denarne politike. Obrestna mera, ki jo takšna finančna institucija plača za izredno likvidnostno pomoč, je […] (48) bazičnih točk višja od obresti, ki jih plačuje za redno refinanciranje centralne banke.
(77)
Za program izredne likvidnostne pomoči je pristojna grška centralna banka, kar pomeni, da vse stroške in tveganja, ki izhajajo iz zagotavljanja navedenega programa, nosi grška centralna banka. Grčija je grški centralni banki dodelila državno jamstvo za celoten znesek izredne likvidnostne pomoči, ki ga je dodelila grška centralna banka (49). Finančni minister lahko na podlagi odstavka 7 člena 50 zakona št. 3943/2011, ki je spremenil odstavek 1 člena 65 zakona št. 2362/1995, grški centralni banki dodeli jamstva v imenu države, da se zavarujejo terjatve grške centralne banke zoper kreditne institucije. Banke, upravičene do izredne likvidnostne pomoči, morajo državi plačati provizijo za jamstvo v višini […] bazičnih točk.
(78)
Skupina je do 31. decembra 2011 prejela izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom v višini 6,7 milijarde EUR (50), do 31. decembra 2012 pa izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom v višini 23,6 milijarde EUR (51).
2.3.3 Ukrepi pomoči, dodeljeni skupini v okviru sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4)
(79)
Skupina je od leta 2012 prejela pomoč v okviru različnih ukrepov kapitalske podpore, ki jih je dodelil sklad HFSF. Preglednica 8 vsebuje pregled navedenih ukrepov pomoči.
Preglednica 8
Ukrepi kapitalske podpore, dodeljeni skupini v okviru sklada HFSF
Prva premostitvena dokapitalizacija - maj 2012
Druga premostitvena dokapitalizacija - december 2012
Pismo o zavezi - december 2012
Udeležba sklada HFSF v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 - maj 2013
Ukrep
B1
B2
B3
B4
Znesek
(v milijonih EUR)
1 900
1 042
1 629
4 021
2.3.3.1 Prva premostitvena dokapitalizacija (ukrep B1)
(80)
V uvodnih izjavah 14 do 32 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha (52) je podrobno opisana prva premostitvena dokapitalizacija iz maja 2012 (ukrep B1). Ozadje in glavni elementi navedenega ukrepa so podani v tem oddelku.
(81)
Sklad HFSF je 20. aprila 2012 skupini izdal pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri načrtovanem povečanju njenega delniškega kapitala do največ 1,9 milijarde EUR.
(82)
Sklad HFSF je na podlagi ukrepa B1 28. maja 2012 na skupino prenesel obveznice instrumenta EFSF v višini 1,9 milijarde EUR v skladu z določbami o premostitveni dokapitalizaciji zakona št. 3864/2010 o ustanovitvi sklada HFSF (v nadaljnjem besedilu: zakon o skladu HFSF). Obveznice instrumenta EFSF, ki so bile prenesene na skupino, so bile obveznice s spremenljivo obrestno mero z zapadlostjo šestih in desetih let, ki so bile izdane 19. aprila 2012. Komisija je v uvodni izjavi 48 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha že ugotovila, da „[p]remostitvena dokapitalizacija, ki se je zaključila 28. maja 2012, pomeni izvajanje obveznosti, ki je bila določena v pismu o zavezi, torej gre za nadaljevanje iste pomoči“. Oba zneska, ki sta bila zagotovljena v pismu o zavezi in s prvo premostitveno dokapitalizacijo, je izračunala grška centralna banka, da bi zagotovila, da bo skupina do dne 31. decembra 2011, datuma retroaktivnega vpisa premostitvene dokapitalizacije v izkaze skupine, dosegla količnik celotnega kapitala v višini 8 %. Iz preglednice 3 je razvidno, da je ukrep B1 pokril le omejen del skupnih kapitalskih potreb, ugotovljenih v testu izjemnih situacij iz leta 2012. Skupina bi morala nadaljnji kapital zbrati s prihodnjim povečanjem kapitala, premostitvena dokapitalizacija pa naj bi bila namenjena le ohranjanju upravičenosti skupine do financiranja ECB, dokler se ne bi izvedlo povečanje kapitala.
(83)
Sporazum o obdobju pred vpisom med skupino in skladom HFSF je glede obdobja med datumom prve premostitvene dokapitalizacije in datumom pretvorbe prve premostitvene dokapitalizacije v navadne delnice in druge konvertibilne finančne instrumente določal, da bo skupina skladu HFSF plačala 1-odstotno letno pristojbino na nominalno vrednost obveznic instrumenta EFSF, vsa izplačila kupona in natečene obresti na obveznice instrumenta EFSF v zadevnem obdobju pa bi se šteli za dodatni prispevek kapitala sklada HFSF skupini (53).
2.3.3.2 Druga premostitvena dokapitalizacija (ukrep B2)
(84)
Skupina je jeseni 2012 vpisala nadaljnje izgube. Njen kapital je bil torej ponovno nižji od minimalnih kapitalskih zahtev, na podlagi katerih bi bila upravičena za refinanciranje ECB.
(85)
Zato je bila potrebna druga premostitvena dokapitalizacija. Sklad HFSF je 21. decembra 2012 izvedel drugo premostitveno dokapitalizacijo v višini 1 042 milijonov EUR (ukrep B2), ki je bila ponovno plačana s prenosom obveznic instrumenta EFSF na skupino.
2.3.3.3 Pismo o zavezi z dne 21. decembra 2012 (ukrep B3)
(86)
Sklad HFSF je ob drugi premostitveni dokapitalizaciji 21. decembra 2012 skupini izdal tudi pismo o zavezi, s katerim se je zavezal, da bo udeležen pri povečanju delniškega kapitala skupine in zamenljivih kapitalskih instrumentov, ki bodo izdani, v skupnem znesku 1 629 milijonov EUR (ukrep B3).
(87)
Skupni znesek obeh premostitvenih dokapitalizacij (ukrepa B1 in B2) in dodatnega zneska, dodeljenega decembra 2012 (ukrep B3) je pomenil, da je sklad HFSF pokril skupne kapitalske potrebe, ugotovljene s testom izjemnih situacij iz leta 2012 (4 571 milijonov EUR (54)).
2.3.3.4 Udeležba sklada HFSF v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 (ukrep B4)
(88)
Na generalni skupščini delničarjev 16. aprila 2013 je bilo odobreno povečanje delniškega kapitala skupine. Skupina je 1. maja 2013 napovedala popolno prvo prodajo prednostnih pravic v višini 457 milijonov EUR in začetek zasebne prodaje za znesek v višini do 93 milijonov EUR, po ceni 0,44 EUR na novo delnico (55).
(89)
Skupina je javnost o končani izdaji pravic in popolni dodelitvi v okviru zasebne prodaje obvestila 3. junija 2013 (56). Skupna zasebna udeležba v povečanju delniškega kapitala skupine je tako dosegla 550 milijonov EUR.
(90)
Skupina je istega dne napovedala tudi, da bo sklad HFSF vpisal 9 138 636 364 delnic po ceni 0,44 EUR za delnico. Sklad HFSF je tako do dokapitalizacije iz pomladi 2013 v skupino vložil skupno 4 021 milijonov EUR kapitala v obliki navadnih delnic (ukrep B4). Navedeni znesek je enak vsoti ukrepov B1, B2 in B3 po odbitku zneska zasebne udeležbe. Z delnicami, ki jih je imel v lasti sklad HFSF, je imel ta omejeno glasovalno pravico, saj je skupna zasebna udeležba dosegla 12-odstotno povečanja kapitala. Zakon o skladu HFSF je določal, da zasebni vlagatelji ohranijo nadzor nad skupino, če vložijo več kot 10 % kapitala, ki ga ta potrebuje. Sklad HFSF je obdržal polno glasovalno pravico pri ključnih poslovnih odločitvah.
(91)
S povečanjem delniškega kapitala skupine (ukrep B4) sta bili prva in druga premostitvena dokapitalizacija (ukrepa B1 in B2) pretvorjeni v trajno dokapitalizacijo, delno izvedena pa je bila tudi zaveza glede dodelitve dodatne finančne pomoči (ukrep B3).
(92)
Cena novih delnic se je določila na 50 % cene delnice, izračunane na podlagi povprečja obsega trgovanja v 50 trgovalnih dneh pred določitvijo ponudbene cene. Na generalni skupščini delničarjev 16. aprila 2012 (57) je bila sprejeta odločitev o združevanju delnic (58), zato je bila cena novih delnic določena na 0,44 EUR za delnico.
(93)
Sklad HFSF je takoj po dokapitalizaciji iz pomladi 2013 postal večinski delničar skupine s 83,66-odstotnim deležem (59). Sklad HFSF je izdal 1 233 503 482 nakupnih bonov, zasebnim vlagateljem pa dodelil po en nakupni bon za vsako vpisano delnico, brez plačila (60). Vsak nakupni bon dodeli pravico do nakupa 7,40 delnice sklada HFSF v določenih intervalih in po izvršilnih cenah. Prvi datum je bil določen na 10. december 2013, nakupne bone pa je mogoče uveljavljati dvakrat letno do 10. decembra 2017. Izvršilna cena je enaka vpisni ceni 0,44 EUR plus letna obrestna mera (4 % za prvo leto, 5 % za drugo leto, 6 % za tretje leto, 7 % za četrto leto in nato 8 % za zadnjih šest mesecev, prilagojenih na letno raven) (61).
(94)
Zakon o skladu HFSF, kakor je bil spremenjen leta 2014, določa, da se lahko prilagodijo le izvršilne cene nakupnih bonov v primeru izdaje pravic. Poleg tega se morebitna prilagoditev izvede naknadno in le do zneska prihodkov od prodaje predkupnih pravic sklada HFSF. Pri povečanju delniškega kapitala brez predkupne pravice prilagoditev ni.
2.3.4 Državni ukrepi podpore za tri zadružne banke
(95)
Kot je bilo navedeno v oddelku 2.2.2, je grška centralna banka likvidnostne vrzeli bank Dodecanese Bank, Evia Bank in Western Macedonia Bank ocenila na 249 milijonov EUR, 96 milijonov EUR oziroma 82 milijonov EUR. Skupni znesek likvidnostnih vrzeli je bil torej ocenjen na 427 milijonov EUR. Pokril jih je sklad HFSF, ki je skupini dodelil ustrezen znesek v obveznicah instrumenta EFSF.
2.4 NAČRT PRESTRUKTURIRANJA
(96)
Grčija je 12. junija 2014 predložila načrt prestrukturiranja za skupino, v katerem je pojasnjeno, kako namerava skupina kot združeni subjekt na podlagi prevzema banke Emporiki Bank in vlog treh zadružnih bank ponovno vzpostaviti svoje dolgoročno uspešno poslovanje.
2.4.1 Domače poslovanje
(97)
Skupina se bo na podlagi načrta prestrukturiranja osredotočila na svoje osnovne bančne dejavnosti v Grčiji. Poslovanje v tujini, ki je decembra 2009 predstavljalo več kot 20 % bilančne vsote, junija 2013 pa 15 % bilančne vsote (62), bi se moralo do konca leta 2018 zmanjšati na približno […] (63).
(98)
Glavna prednostna naloga skupine je povrniti donosnost in uspešnost njenega bančnega poslovanja v Grčiji. Načrt prestrukturiranja zato vključuje več ukrepov, namenjenih izboljšanju operativne učinkovitosti in neto obrestne marže skupine, ter ukrepe, ki krepijo njen kapitalski položaj in strukturo bilance stanja.
(99)
Skupina je za izboljšanje operativne učinkovitosti začela z izvajanjem obsežnega programa racionalizacije precej pred prevzemom banke Emporiki Bank in treh zadružnih bank. Skupina je v obdobju od 31. decembra 2010 do 30. septembra 2012 že zmanjšala svojo prisotnost v Grčiji. Število svojih podružnic s 458 leta 2010 je zmanjšala na 426 leta 2012 (64), v istem obdobju pa je za nekaj sto zmanjšala tudi število svojih zaposlenih v grških bančnih in nebančnih dejavnostih (65).
(100)
Skupina namerava v obdobju od decembra 2012 do decembra 2017 nadalje zmanjšati število podružnic v Grčiji s 739 na […]. Število zaposlenih v bančnih in nebančnih dejavnostih v Grčiji se bo z 11 435 zmanjšalo na […] (66).
(101)
Z izboljšanjem učinkovitosti podružnic in osebja se bodo zmanjšali skupni stroški grških dejavnosti skupine za […] % z 1 345 milijonov EUR na pro forma osnovi leta 2012 na […] milijonov EUR leta 2017 (67). Pričakovano razmerje med stroški in prihodki njenih grških bančnih dejavnosti se bo zato do konca obdobja prestrukturiranja zmanjšalo pod […] %.
(102)
V načrtu prestrukturiranja je opisano tudi, kako bo skupina znižala svoje stroške financiranja, kar je bistveno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Skupina pričakuje, da bo zaradi stabilnejših razmer in zlasti predvidene stabilizacije in okrevanja grškega gospodarstva, ki naj bi se od leta 2014 ponovno krepilo, lahko plačevala nižje obrestne mere za svoje vloge. Obresti na vloge (povprečje obrestnih mer za vezane vloge, vpogledne vloge in hranilne vloge) naj bi se v Grčiji znižale. Navedeno znižanje bi se doseglo zlasti s plačevanjem precej nižjih obrestnih mer za vezane vloge. Odvisnost skupine od izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom in širšega financiranja iz Eurosistema se bo tudi zmanjšalo, z 32 % bilančne vsote leta 2012 na le […] % leta 2017 (68).
(103)
V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo skupina okrepila tudi svojo bilanco stanja. Njeno neto razmerje med posojili in vlogami v Grčiji se bo leta 2018 zmanjšalo na […] % (s 131 % leta 2012 (69)), njena kapitalska ustreznost pa se bo še naprej izboljševala.
(104)
Med prednostne naloge skupine spada tudi upravljanje nedonosnih posojil. Skupina bo izboljšala svoje postopke pridobivanja kreditov v zvezi z dodeljevanjem posojil (boljše zavarovalno kritje, manjše omejitve) in upravljanjem nedonosnih posojil. Stopnja nedonosnih posojil bo leta 2014 dosegla […] %, nato se bo začela zmanjševati, ob koncu obdobja prestrukturiranja pa naj bi dosegla stopnjo […] % (70). Stroški tveganja (oslabitve) se bodo zaradi okrevanja grškega gospodarstva z 2 799 milijonov EUR leta 2012 na pro forma osnovi (tj. vključno z banko Emporiki Bank) zmanjšali na […] milijonov EUR leta 2018 (71).
(105)
Skupina bo imela v Grčiji z izboljšanjem operativne učinkovitosti, zmanjšanjem neto obrestne marže in zmanjšanjem stroškov tveganja dobiček od leta 2015 naprej. […]. Njen kapitalski donos bo leta 2018 v Grčiji znašal […] % (72).
2.4.2 Mednarodne bančne dejavnosti
(106)
Skupina je že začela z zmanjševanjem in prestrukturiranjem svoje mednarodne mreže. Avgusta 2013 je prodala svojo ukrajinsko odvisno družbo. Število podružnic v jugovzhodni Evropi se je s 622 leta 2009 zmanjšalo na 488 leta 2012 (73).
(107)
Skupina bo še naprej prestrukturirala in zmanjševala svojo mednarodno mrežo. Prav tako namerava zmanjšati obseg svojih mednarodnih sredstev na […] milijard EUR. Skupina bo za izpolnjevanje tega cilja proučila vse možnosti glede odprodaj ali zmanjšala svoj portfelj. Ta načrtovan obseg mednarodnih sredstev skupine predstavlja zmanjšanje njene tuje aktive za […] do 31. decembra 2012 […].
(108)
V načrtu prestrukturiranja je poudarjena potreba po manjši odvisnosti tujih odvisnih podjetij od njihove grške matične družbe glede likvidnostnega položaja. Financiranje tujih odvisnih družb znotraj skupine se bo od leta 2013 do leta 2017 s 4 172 milijonov EUR zmanjšalo na […] milijonov EUR (74).
(109)
Da bi izboljšala donosnost svojih tujih dejavnosti, skupina načrtuje izvajanje programa za znatno znižanje stroškov v mednarodni mreži z zmanjšanjem števila podružnic in zaposlenih. V […], na primer, se bo zaprlo […] podružnic od […], število zaposlenih pa se bo med letoma 2012 in 2018 zmanjšalo za […] (-[…]) (75).
(110)
Zato bo njen kapitalski donos znašal […] (76).
2.4.3 Povečevanje zasebnega kapitala in prispevek obstoječih delničarjev in podrejenih upnikov
(111)
Skupina je bila uspešna pri zbiranju znatnih zneskov kapitala na trgu, zato je zmanjšala znesek državne pomoči, ki ga je potrebovala.
(112)
Najprej je skupina zbrala nekaj zasebnega kapitala leta 2009 z izdajo pravic v višini 986 milijonov EUR (77). Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 89, je skupina uspela zbrati kapital tudi od zasebnih vlagateljev med dokapitalizacijo iz pomladi 2013. Dokapitalizacija iz pomladi 2013 je precej zmanjšala delež obstoječih delničarjev, saj je po tej dokapitalizaciji sklad HSFS prejel 83,66 % delnic skupine, prejšnji delničarji pa so ohranili le 4,9-odstotni delež. Dividende v denarnih sredstvih niso bile izplačane od leta 2008.
(113)
Skupina je marca 2014 na trgu zbrala 1,2 milijarde EUR kapitala za kritje svojih dodatnih kapitalskih potreb in poplačilo prednostnih delnic v lasti Grčije. Navedene nove delnice so bile izdane po višji ceni za delnico, kot jo je plačal sklad HFSF v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013.
(114)
Skupina je 20. aprila 2012 dala ponudbo za gotovinski odkup vrednostnih papirjev prvega reda ter višjega in nižjega drugega reda po nakupnih cenah, ki so znašale 40 %, 60 % in 60 % njihove zadevne nominalne vrednosti. Navedena odkupna cena je bila določena na podlagi tržne vrednosti instrumentov in je vključevala premijo v višini do deset odstotnih točk, kar je bilo dodano za spodbudo vlagateljev k sodelovanju pri odkupu. Skupina je 7. maja 2012 objavila rezultate odkupa (78). Skupna udeležba je znašala 66 %, skupni kapitalski dobiček pa je znašal 333 milijonov EUR. Skupina je 19. aprila 2013 objavila, da bo ponovno izvedla upravljanje obveznosti za neporavnani nominalni znesek v višini 316 milijonov EUR. Skupina je dala ponudbo za gotovinski odkup vrednostnih papirjev prvega reda ter višjega in nižjega drugega reda po nakupnih cenah, ki so znašale 35 %, 55 % in 55 % njihove zadevne nominalne vrednosti. Odkupna cena je bila določena na podlagi tržne vrednosti instrumentov in je vključevala premijo v višini do deset odstotnih točk, kar je bilo dodano za spodbudo vlagateljev k sodelovanju pri odkupu. Delež sprejetih ponudb je bil 58-odstoten, kapitalski dobiček pa je znašal 103 milijonov EUR.
(115)
Zaradi obeh odkupov se je neporavnani znesek podrejenega in hibridnega dolga z 985 milijonov EUR zmanjšal na 134 milijonov EUR.
2.5 ZAVEZE GRŠKIH ORGANOV
(116)
Grčija se je 12. junija 2014 zavezala, da bo skupina s svojimi povezanimi podjetji izvedla načrt prestrukturiranja, ki ga je predložila istega dne, in podala nadaljnje zaveze glede izvajanja načrta prestrukturiranja. Nadaljnje zaveze, ki so navedene v Prilogi, so povzete v tem oddelku.
(117)
Najprej se je Grčija zavezala, da bo skupina prestrukturirala svoje gospodarske dejavnosti v Grčiji ter določila največje število podružnic in zaposlenih ter najvišji znesek skupnih stroškov, navedeno pa mora biti izpolnjeno do 31. decembra 2017 (79).
(118)
Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina zmanjšala stroške vlog, zbranih v Grčiji, in upoštevala največje dovoljeno razmerje med neto posojili in vlogami do 31. decembra 2017 (80).
(119)
Grčija se je glede tujih odvisnih družb skupine zavezala, da skupina ne bo zagotavljala dodatne kapitalske podpore, če vnaprej določeni pogoji ne bodo izpolnjeni. Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina do 30. junija 2018 znatno zmanjšala svoja mednarodna sredstva (81).
(120)
Grčija se je zavezala, da bo skupina odprodala več vrednostnih papirjev in zmanjšala obseg svojega portfelja zasebnega kapitala. Skupina z omejenimi izjemami tudi ne bo kupovala vrednostnih papirjev, ki niso uvrščeni v naložbene razrede (82).
(121)
Grčija je podala več zavez glede upravljanja skupine. Zavezala se je, da bo omejila plačila zaposlenim in upravljavcem skupine, zagotovila, da bo skupina upoštevala grško zakonodajo na področju upravljanja podjetij in vzpostavila učinkovito ter primerno organizacijsko strukturo (83).
(122)
Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina izvajala visokokakovostno kreditno politiko, da se zagotovi, da so odločitve glede dodeljevanja in prestrukturiranja posojil usmerjene v čim uspešnejše poslovanje in čim večjo donosnost skupine. Grčija se je zavezala, da bo skupina dosegala visoke standarde glede spremljanja kreditnega tveganja in prestrukturiranja posojil (84).
(123)
Na poslovanje skupine s povezanimi posojilojemalci se nanaša več zavez. Navedene zaveze naj bi zagotovile, da skupina pri dodeljevanju ali prestrukturiranju posojil svojim zaposlenim, upravljavcem in delničarjem, javnim subjektom, političnim strankam in medijskim podjetjem ne odstopa od bonitetnih bančnih praks (85).
(124)
Nazadnje se je Grčija zavezala, da bo skupina upoštevala nekatere omejitve glede ravnanja, kot so prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved prevzemov in prepoved oglaševanja z državno podporo (86).
(125)
Izvajanje navedenih zavez bo do 31. decembra 2018 spremljal skrbnik za spremljanje.
(126)
Grčija je ločeno navedla, da bo pred vsakim odkupom nakupnih bonov, ki bi ga izvedla skupina ali kateri koli državni subjekt, vključno s skladom HFSF, od Komisije pridobila soglasje (87).
3. RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE GLEDE PRVE PREMOSTITVENE DOKAPITALIZACIJE
(127)
Komisija je 27. julija 2012 začela formalni postopek preiskave, da bi preverila, ali so bili izpolnjeni pogoji sporočila o bančništvu iz leta 2008 (88) glede primernosti, nujnosti in sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije, ki jo je sklad HFSF zagotovil skupini (ukrep B1).
(128)
Komisija je glede primernosti ukrepa ob upoštevanju, da je bila pomoč dodeljena po predhodni dokapitalizaciji in likvidnostni pomoči ter glede na podaljšano obdobje reševanja izrazila pomisleke, ali je skupina sprejela vse možne ukrepe za zagotavljanje, da v prihodnosti ne bo potrebovala pomoči (89). Komisija tudi ni mogla ugotoviti, kdo naj bi nadziral skupino po zamenjavi prve premostitvene dokapitalizacije s trajno dokapitalizacijo (90), saj bi lahko skupino nadzirala država ali manjšinski zasebni lastniki. Komisija je navedla, da bi želela zagotoviti, da kakovost upravljanja skupine, zlasti pa njeni postopki odobritve posojil v nobenem primeru ne bi bili prizadeti.
(129)
Komisija je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije v uvodni izjavi 66 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha izrazila pomisleke, ali so bili sprejeti vsi možni ukrepi za zagotavljanje, da skupina v prihodnosti ne bo ponovno potrebovala pomoči. Trajanje obdobja premostitvene dokapitalizacije ni bilo določeno, zato Komisija ni mogla ugotoviti, ali je bilo ustrezno in v skladu z načeli o nadomestilih in o delitvi bremena na podlagi pravil o državni pomoči. V času sprejetja sklepa o začetku postopka za skupino Alpha pogoji za pretvorbo prve premostitvene dokapitalizacije v trajno dokapitalizacijo niso bili znani, zato jih Komisija ni mogla oceniti.
(130)
Komisija je glede sorazmernosti ukrepa izrazila pomisleke, ali so zaščitni ukrepi (prepoved oglaševanja z državno podporo, prepoved izplačevanja kuponov in dividend, prepoved nakupne opcije in prepoved odkupa, kot so opisani v uvodni izjavi 71 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha) ustrezni glede na prvo premostitveno dokapitalizacijo. Komisija je v uvodni izjavi 72 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha navedla, da bi lahko pomanjkanje pravil, ki bi skladu HFSF preprečevala usklajevanje vseh štirih največjih bank (tj. skupina in banke Eurobank, National Bank of Greece in Piraeus Bank) in neobstoj primernih zaščitnih ukrepov, ki bi jim preprečili izmenjavo občutljivih poslovnih informacij, povzročilo izkrivljanje konkurence. Komisija je zato predlagala imenovanje skrbnika za spremljanje, ki bo v skupini fizično prisoten.
4. PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI K FORMALNEMU POSTOPKU PREISKAVE GLEDE PRVE PREMOSTITVENE DOKAPITALIZACIJE
4.1 PRIPOMBE SKUPINE
(131)
Komisija je 30. avgusta 2012 prejela pripombe skupine glede sklepa o začetku postopka za skupino Alpha.
(132)
Skupina je glede primernosti ukrepa ugotovila, da je sistemsko pomembna v Grčiji in na bančnih trgih, na katerih posluje. Dodala je, da je njen poslovni model obstojen, kar dokazuje tudi njena dolga ugledna zgodovina.
(133)
Skupina je ugotovila tudi, da sta bili obe dokapitalizaciji posledica vse slabšega gospodarskega okolja in da so bili dodatni ukrepi pomoči rezultat vse globlje finančne krize. Navedla je, da je prejela najmanjši sorazmerni delež državne pomoči do sedaj med grškimi bankami. Skupina je ugotovila, da bo načrt prestrukturiranja glede tega, ali so bili vsi ukrepi sprejeti takoj z namenom, da skupina v prihodnosti ne bo potrebovala dodatne pomoči, zagotovil podrobne informacije o ukrepih za porazdelitev bremena, ki so že bili izvedeni, se izvajajo in so načrtovani. Ugotovila je tudi, da so navedeni ukrepi zagotovili, da je posledice čutil vsak delničar. Ti so skupaj z obstoječo močno poslovno osnovo in trdnostjo postopkov za ocenjevanje kapitala prispevali k zagotavljanju ustrezne kapitalizacije skupine, kar bo pripomoglo k temu, da bo skupina ponovno uspešno poslovala in ne bo več potrebovala državne podpore.
(134)
Poleg tega je skupina pozdravila jasnost pogojev trajne dokapitalizacije, ki bi po njenem mnenju morali popolnoma zajemati razloge, zaradi katerih je potrebovala državno podporo. Ugotovila je tudi, da je bila dokapitalizacija namenjena kapitalski izgubi, ki je nastala zaradi njenega sodelovanja v programu PSI, kar je bil izreden in nepredvidljiv dogodek. Podprla je mnenje, da po grških in evropskih standardih ni prevzela prevelikih tveganj pri pridobitvi državnega dolga. Navedla je, da brez programa PSI leta 2012 ne bi potrebovala dokapitalizacije in bi imela dobre možnosti za poplačilo prednostnih delnic v skladu z njihovimi pogodbenimi pogoji. Poleg tega je pripomnila, da je zaradi sodelovanja skupine v programu PSI sicer zabeležila znatne kapitalske izgube, vendar je imela še vedno pozitivno čisto vrednost sredstev.
(135)
Skupina je dodala, da posluje na zelo trdni osnovi in da je bila zelo proaktivna pri izvajanju ukrepov, da bi uspešno delovala v obdobju izredne obremenitve. Pripomnila je, da od začetka krize ni izvajala nobenih agresivnih trgovinskih politik ali neprimerno tvegala, ampak se je osredotočala na upravljanje kreditnega tveganja, odpravo neravnovesij v svojem profilu financiranja z ustrezno odprodajo ter aktivno upravljala svojo stroškovno osnovo z racionalizacijo platforme za poslovanje in optimizacijo odhodkov za javna naročila.
(136)
Poudarila je tudi znatno porazdelitev bremena med delničarje. Poleg tega je opozorila na znatne zaščitne ukrepe, ki jih ima na voljo vladni sektor, da dokapitaliziranim bankam prepreči prevzemanje prevelikih tveganj in pozorno spremlja ustrezno izvajanje načrtov prestrukturiranja, kot je imenovanje predstavnika finančnega ministrstva in sklada HFSF v upravni odbor skupine in ustrezne odbore. Poudarila je tudi, da bo sklad HFSF spremljal izvajanje načrta prestrukturiranja in da bo začasni odvzem glasovalnih pravic sklada HFSF v primeru dejanske napake odpravljen.
(137)
Skupina je zato menila, da bi morali struktura in pogoji trajne dokapitalizacije obstoječe in nove delničarje močno spodbuditi k sodelovanju pri prihodnjih povečanjih kapitala.
(138)
Skupina je glede nujnosti ukrepa ugotovila, da je bil z ukrepom pomoči odpravljen kapitalski primanjkljaj, ki je nastal zaradi programa PSI, zato je skupina dosegla najnižje ravni količnika kapitalske ustreznosti, ki jih je uvedla grška centralna banka, še naprej imela dostop do refinanciranja ECB in bo še naprej lahko podpirala svoje stranke in grško gospodarstvo v trenutnih težkih razmerah.
(139)
Skupina je glede sorazmernosti ukrepa izrazila namen, da prejete pomoči ne bo uporabljala za izkrivljanje konkurence. Poudarila je tudi, da od prejema državne pomoči ni izvajala nobenih agresivnih trgovinskih politik. Ugotovila je tudi, da so vse velike grške banke prejemnice pomoči, zanimanje tujih akterjev na grškem trgu za grško tveganje pa upada, zato je zmožnost katerega od prejemnikov pomoči, da izkrivlja konkurenco v škodo katerega od akterjev, ki ni prejemnik pomoči, minimalna.
4.2 PRIPOMBE DRUGE GRŠKE BANKE
(140)
Komisija je 3. januarja 2013 prejela pripombe, ki jih je grška banka priložila sklepu o začetku postopka za skupino Alpha. Navedena grška banka je menila, da dokapitalizacija grških bank iz sklada HFSF načeloma predstavlja pozitiven korak k bolj zdravemu in poslovno uspešnejšemu bančnemu sistemu; dokapitalizaciji skupine ni ugovarjala.
(141)
Navedena grška banka je ob izražanju svoje popolne podpore načelu dokapitalizacije grških bank iz sklada HFSF pojasnila, da je zaradi zmanjšanja izkrivljanja konkurence in izogibanja diskriminaciji pričakovala, da bo navedena dokapitalizacija iz sklada HFSF na voljo vsem bankam, ki v Grčiji poslujejo pod podobnimi pogoji.
5. PRIPOMBE GRČIJE K FORMALNEMU POSTOPKU PREISKAVE GLEDE PRVE PREMOSTITVENE DOKAPITALIZACIJE
(142)
Grčija je 5. septembra 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka za skupino Alpha, ki sta jih pripravila grška centralna banka in sklad HFSF.
5.1 PRIPOMBE GRŠKE CENTRALNE BANKE
(143)
Grška centralna banka je glede primernosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovila, da je prva premostitvena dokapitalizacija začasna, saj se bo postopek dokapitalizacije zaključil s povečanjem delniškega kapitala vseh štirih zadevnih bank.
(144)
Grška centralna banka je ugotovila tudi, da je dokapitalizacija največjih grških bank del dolgoročnejšega prestrukturiranja grškega bančnega sektorja. Ugotovila je, da bo pri bankah, ki bodo ostale zasebne, tudi vodstvo najverjetneje ostalo isto, če pa bi banka postala državna (tj. v lasti sklada HFSF), bi lahko sklad HFSF imenoval novo vodstvo, ki bi ga v vsakem primeru morala oceniti grška centralna banka. Navedla je, da redno ocenjuje okvir upravljanja podjetij, ustreznost vodenja in profil tveganja vsake banke, da se prepreči sprejemanje prekomernih tveganj. Poudarila je tudi, da je sklad HFSF že imenoval predstavnike v upravne odbore dokapitaliziranih bank.
(145)
Grška centralna banka je glede nujnosti prve premostitvene dokapitalizacije ugotovila, da je bila dokapitalizacija skupine omejena, da se je zagotovilo izpolnjevanje tedaj veljavnih minimalnih kapitalskih zahtev (8 %). Navedla je tudi, da je daljše časovno obdobje pred dokapitalizacijami temeljilo na hitrem slabšanju poslovnega okolja v Grčiji in učinka programa PSI, zahtevnosti celotnega projekta in potrebi po čim večji udeležbi zasebnih vlagateljev pri povečanju delniškega kapitala.
(146)
Grška centralna banka je glede sorazmernosti prve premostitvene dokapitalizacije poudarila, da je celotna izvedba načrta prestrukturiranja, ki se bo predložil Komisiji, zagotovljena, ker bo začasni odvzem glasovalnih pravic sklada HFSF odpravljen, če pride do resne kršitve načrta prestrukturiranja. Grška centralna banka je ugotovila tudi, da težave skupine niso nastale, ker bi vodstvo skupine neustrezno ocenilo tveganja ali se bi izvajali tržno agresivni ukrepi.
5.2 PRIPOMBE SKLADA HFSF
(147)
Sklad HFSF je glede primernosti prve premostitvene dokapitalizacije, da se obravnava vprašanje morebitnega poseganja države, če država zagotovi visoke zneske državne pomoči prek sklada HFSF, ta pa ima polne glasovalne pravice, navedel, da se banke, ki jih financira sklad HFSF, ne štejejo za javne subjekte ali subjekte pod državnim nadzorom, po trajni dokapitalizaciji iz sklada HFSF pa jih država ne bo nadzirala. Sklad HFSF je poudaril, da je popolnoma neodvisen pravni subjekt zasebnega prava, ki je neodvisen pri odločanju. V skladu s členom 16(C)(2) zakona o skladu HFSF, ki navaja, da kreditne institucije, ki jim je sklad HFSF zagotovil kapitalsko podporo, niso del širšega javnega sektorja, sklad HFSF ni pod državnim nadzorom. Poudaril je tudi upravno strukturo sklada HFSF.
(148)
Sklad HFSF je glede posredovanja sklada HFSF pri upravljanju skupine pojasnil, da bi spoštoval samostojnost skupine in ne bi posegal v njeno vsakodnevno upravljanje, saj je njegova vloga omejena v skladu z zakonom o skladu HFSF. Navedel je, da ne bi bilo nobenega poseganja države ali usklajevanja z njene strani in da bi bile odločitve skupine glede postopkov odobritve posojil (med drugim glede zavarovanja s premoženjem, oblikovanja cen in solventnostjo posojilojemalcev) sprejete na podlagi tržnih meril.
(149)
Sklad HFSF je poudaril, da sta zakon o skladu HFSF in sporazum o obdobju pred vpisom določila ustrezne zaščitne ukrepe za zagotavljanje, da obstoječi zasebni delničarji ne prevzemajo prevelikih tveganj. Poudaril je elemente, kot so (i) imenovanje predstavnikov sklada HFSF kot neodvisne neizvršilne člane upravnega odbora skupine in njihova prisotnost na odborih; (ii) skrbni pregled, ki ga sklad HFSF izvaja v skupini, in (iii) dejstvo, da se bi po dokončni dokapitalizaciji njegove glasovalne pravice omejile le za toliko časa, da skupina izpolni pogoje načrta prestrukturiranja.
(150)
Sklad HFSF je navedel, da so vzpostavljeni ustrezni ukrepi za zagotavljanje, da si banke, v katerih je udeležen sklad HFSF, ne izmenjujejo poslovno občutljivih podatkov. Med navedene ukrepe spadajo imenovanje različnih predstavnikov sklada HFSF v navedene banke, pooblastila navedenim predstavnikom, ki izrecno ščitijo pred pretokom informacij od enega predstavnika k drugemu, in jasna interna navodila navedenim predstavnikom, naj ne prenašajo poslovno občutljivih informacij bank. Sklad HFSF je navedel tudi, da svojih pravic glede bank ne izvaja na način, ki bi lahko preprečeval, omejeval, izkrivljal ali znatno zmanjšal oziroma oviral učinkovito konkurenco. Nazadnje je poudaril, da za člane njegovega upravnega odbora in njegove zaposlene veljajo stroga pravila o zaupnosti in fiduciarne naloge, glede njegovih poslov pa jih zavezujejo določbe o varovanju poklicnih skrivnosti.
6. OCENA DRŽAVNE PODPORE, POVEZANE S PREVZEMOM IZBRANIH OBVEZNOSTI TREH ZADRUŽNIH BANK
(151)
Komisija mora najprej oceniti, ali državna podpora, povezana z reševanjem treh zadružnih bank (tj. financiranje likvidnostnih vrzeli, ki je omogočilo prenos vlog, vključno z medbančnimi obveznostmi, ter terjatev in obveznosti do sklada HDIGF), pomeni državno pomoč v smislu člena 107 (1) Pogodbe. V skladu z navedeno določbo je državna pomoč vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem, v kolikor prizadene trgovino med državami članicami.
(152)
Komisija bo začela z oceno, ali so bili do prednosti upravičeni naslednji morebitni upravičenci: (i) zadružne banke in morebitne prenesene „dejavnosti“ na skupino, in (ii) skupina.
(i) Obstoj pomoči zadružnim bankam in morebitnim prenesenim „dejavnostim“ na skupino
(153)
Komisija glede zadružnih bank ugotavlja, da so bile banke Dodecanese Bank, Evia Bank in Western Macedonia Bank v postopku likvidacije, njihova bančna dovoljenja pa so bila preklicana. Zato na bančnem trgu ne bodo več opravljale gospodarskih dejavnosti.
(154)
Državna podpora, tj. financiranje likvidnostnih vrzeli, bi državno pomoč prenesenim terjatvam in obveznostim v smislu člena 107(1) Pogodbe pomenila le, če bi skupaj sestavljale podjetje. S pojmom podjetja je zajet vsak subjekt, ki opravlja ekonomsko dejavnost, ne glede na njegov pravni status in način njegovega financiranja. Vsaka dejavnost, ki zajema nudenja blaga in storitev na določenem tržišču, je gospodarska dejavnost. Da se ugotovi, ali obstaja pomoč podjetju, je treba torej oceniti, ali prenos terjatev in obveznosti pomeni prenos gospodarske dejavnosti.
(155)
Kot je bilo navedeno v oddelku 2.2.2, so bile po reševanju zadružnih bank na skupino prenesene le vloge, medbančne obveznosti ter terjatve in obveznosti do sklada HDIGF. Tri zadružne banke so skupaj zaposlovale 227 oseb in imele 18 podružnic. Poudariti je treba, da med tremi zadružnimi bankami in skupino ni bilo nobenih samodejnih prenosov podružnic ali pogodb o zaposlitvi ali posojil. Zato dejstvo, da posojila niso bila prenesena na skupino, ampak so s tremi zadružnimi bankami v postopku likvidacije, dejstvo, da ni bilo prenosa podružnic, in odsotnost samodejnega prenosa delovnih pogodb prispevajo (91) k ugotovitvi, da ne gre za prenos gospodarske dejavnosti. Prenesenih obveznosti (tj. vlog) ni mogoče šteti za upravičenke državne pomoči, saj niso „podjetje“.
(156)
Na kratko, trije obstoječi pravni subjekti so v postopku likvidacije in ne opravljajo več bančnih dejavnosti. Hkrati prenesena sredstva in obveznosti ne pomenijo gospodarske dejavnosti.
(157)
Zato se ugotovi, da se s tem, ko je sklad HFSF skupini dodelil obveznice instrumenta EFSF za kritje likvidnostne vrzeli prevzetih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank, ne omogoča nadaljevanje njihovih gospodarskih dejavnosti. Podpora sklada HFSF zato ne pomeni pomoči likvidiranim subjektom ali pomoči prenesenim sredstvom in obveznostim.
(ii) Obstoj pomoči skupini
(158)
Glede tega, ali prodaja sredstev in obveznosti treh zadružnih bank vključuje državno pomoč skupini, mora Komisija oceniti, ali so izpolnjeni nekateri pogoji in zlasti, ali (i) je postopek prodaje odprt, neomejen in nediskriminacijski; (ii) prodaja poteka pod tržnimi pogoji, in (iii) država zagotovi najvišjo možno prodajno ceno za zadevna sredstva in obveznosti (92).
(159)
Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 52, je grška centralna banka stopila v stik le s štirimi sistemskimi grškimi bankami, da bi na dražbi ponudila izbrana sredstva in obveznosti treh zadružnih bank, saj je menila, da bi morale biti vloge prenesene na popolnoma dokapitalizirane institucije. Zavezujoči ponudbi sta oddali le skupina in banka Eurobank. Banka Alpha Bank je bila izbrana za najboljšega ponudnika v javnem zbiranju ponudb, ki ga je organiziral organ za reševanje, ta pa je upošteval predlagano ceno ter zmožnost celostnega in hitrega prevzema in vključitve kupljenih vlog.
(160)
Paket, ki je bil naprodaj, je vključeval le vloge brez infrastrukture. Kupec bi zato lahko bila le banka z infrastrukturo in mrežo podružnic v Grčiji, ki jih lahko deponenti uporabljajo.
(161)
Komisija nima razloga za pomisleke, da prodaja ni potekala po tržnih pogojih, zato ugotavlja, da je pomoč skupini mogoče izključiti v skladu s točko 80 sporočila o bančništvu iz leta 2013, točko 20 sporočila o prestrukturiranju in prakso odločanja Komisije (93).
(iii) Sklepna ugotovitev o obstoju pomoči
(162)
Državna podpora pri prodaji treh zadružnih bank ne daje prednosti nobeni gospodarski dejavnosti ali podjetju. Ukrep torej ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.
7. OCENA POMOČI, DODELJENE SKUPINI
7.1 OBSTOJ IN ZNESEK POMOČI
(163)
Komisija mora ugotoviti obstoj državne pomoči skupini v smislu člena 107(1) Pogodbe.
7.1.1 Obstoj pomoči pri ukrepih, dodeljenih v okviru programa pomoči grškim bankam (ukrepa L1 in A)
7.1.1.1 Državna likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi jamstva, in ukrepi državnih obligacijskih posojil (ukrep L1)
(164)
Komisija je v odločbah o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam (94) že ugotovila, da je likvidnostna podpora, dodeljena v okviru navedenega programa, pomoč. Prihodnja likvidnostna podpora, dodeljena na podlagi navedenega programa, bi prav tako pomenila pomoč.
7.1.1.2 Državna dokapitalizacija, dodeljena okviru ukrepa dokapitalizacije (ukrep A)
(165)
Komisija je v odločbi z dne 19. novembra 2008 o programu pomoči grškim bankam že ugotovila, da bodo sredstva za dokapitalizacijo, dodeljena v okviru ukrepa dokapitalizacije, pomenila pomoč. Skupina je prejela 940 milijonov EUR v obliki prednostnih delnic, kar je bilo takrat enako 2 % tveganju prilagojene aktive skupine.
7.1.2 Obstoj pomoči pri izredni likvidnostni pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2)
(166)
Komisija je v točki 51 sporočila o bančništvu iz leta 2008 pojasnila, da zagotovitev sredstev centralnih bank finančnim institucijam ne pomeni pomoči, če so izpolnjeni štirje kumulativni pogoji v zvezi s plačilno sposobnostjo finančne institucije, njenim zavarovanjem, obrestno mero, zaračunano finančni instituciji, in neobstojem posrednega jamstva države. Izredna likvidnostna pomoč skupini z državnim jamstvom ne izpolnjuje navedenih kumulativnih pogojev, saj je podprta z državnim jamstvom in dodeljena v povezavi z drugimi ukrepi podpore, zato pomeni pomoč.
(167)
Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom je v skladu z zahtevami iz člena 107(1) Pogodbe. Ker navedeni ukrep vključuje državno jamstvo v korist grške centralne banke, bo vse izgube krila država. Ukrep torej vključuje državna sredstva. Izredna likvidnostna pomoč bankam omogoča, da dobijo sredstva, kadar nimajo dostopa do trga medbančnih posojil in rednih operacij refinanciranja Eurosistema. Zato izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom skupini zagotavlja prednost. Izredna likvidnostna pomoč je omejena na bančni sektor, zato je ukrep selektiven. Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom skupini omogoča, da še naprej posluje na trgu, ter preprečuje njen propad in izstop s trga, zato izkrivlja konkurenco. Skupina je dejavna v drugih državah članicah, finančne institucije iz drugih držav članic pa poslujejo ali bi bile lahko zainteresirane za poslovanje v Grčiji, zato prednost, dodeljena skupini, vpliva na trgovino med državami članicami.
(168)
Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom (ukrep L2) pomeni državno pomoč. Znesek izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom se je s časom spreminjal. Dne 31. decembra 2012 je znašal približno 23,6 milijarde EUR.
7.1.3 Obstoj pomoči pri ukrepih, dodeljenih prek sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4)
7.1.3.1 Prva premostitvena dokapitalizacija (ukrep B1)
(169)
Komisija je v oddelku 5.1 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha že ugotovila, da je prva premostitvena dokapitalizacija državna pomoč. Prejeti kapital je znašal 1,9 milijarde EUR.
7.1.3.2 Druga premostitvena dokapitalizacija (ukrep B2)
(170)
Ukrep B2 je bil izveden s sredstvi iz sklada HFSF, ki vključujejo državna sredstva, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 47 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha.
(171)
Glede obstoja prednosti se je količnik kapitalske ustreznosti skupine zaradi ukrepa B2 povečal v taki meri, da je lahko skupina še naprej delovala na trgu in imela dostop do financiranja iz Eurosistema. Poleg tega je bilo nadomestilo ukrepa B2 sestavljeno iz natečenih obresti na obveznice instrumenta EFSF in dodatne provizije v višini 1 %. Ker je to nadomestilo občutno nižje od nadomestil za podobne kapitalske instrumente na trgu, skupina pod takimi pogoji na trgu nedvomno ne bi mogla zbrati navedenega kapitala. Zato je ukrep B2 skupini zagotovil prednost iz državnih sredstev. Ukrep je bil na voljo samo skupini, zato je selektiven.
(172)
Zaradi ukrepa B2 se je položaj skupine okrepil, saj je dobila finančna sredstva za nadaljnje izpolnjevanje kapitalskih zahtev, to pa je povzročilo izkrivljanje konkurence. Ker je skupina dejavna na drugih bančnih trgih Evropske unije in ker finančne institucije iz drugih držav članice delujejo v Grčiji, bi lahko ukrep B2 po vsej verjetnosti vplival tudi na trgovino med državami članicami.
(173)
Komisija meni, da ukrep B2 pomeni državno pomoč. Nacionalni organi so ga priglasili kot pomoč. Prejeti kapital je znašal 1 042 milijonov EUR.
7.1.3.3 Pismo o zavezi (ukrep B3)
(174)
Z ukrepom B3 se je sklad HFSF zavezal, da bo zagotovil dodatni kapital, potreben za dokončanje dokapitalizacije skupine do zneska, ki ga je grška centralna banka zahtevala v okviru testa izjemnih situacij iz leta 2012. Sklad HFSF svoja sredstva prejema od države. Komisija zato ugotavlja, da zadevno pismo zagotavlja državna sredstva. Okoliščine, v katerih lahko sklad HFSF dodeli podporo finančnim institucijam, so natančno določene in omejene z zakonom. Zato je uporabo navedenih državnih sredstev mogoče pripisati državi. Sklad HFSF se je zavezal, da bo zagotovil do 1 629 milijonov EUR dodatnega kapitala.
(175)
Pismo o zavezi je skupini zagotovilo prednost, saj je deponentom pomenilo zagotovilo, da bo lahko skupina pridobila celotni znesek potrebnega kapitala oziroma da bo sklad HFSF zagotovil kapital, če ga skupina ne bo mogla zbrati na trgu. Ta zaveza je olajšala tudi zbiranje zasebnega kapitala na trgu, saj je vlagateljem pomenila zagotovilo, da bo sklad HFSF zagotovil del kapitala, če ga skupina ne bo mogla pridobiti na trgu. Noben zasebni vlagatelj se ne bi zavezal k vlaganju kapitala, dokler ne bi poznal pogojev dokapitalizacije, in takrat skupina ni imela dostopa do kapitalskega trga. Navedena prednost je selektivna, saj ni bila dodeljena vsem bankam, ki poslujejo v Grčiji.
(176)
Ker je skupina dejavna na drugih bančnih trgih Evropske unije in ker finančne institucije iz drugih držav članice delujejo v Grčiji, bo ukrep B3 po vsej verjetnosti vplival tudi na trgovino med državami članicami in izkrivljal konkurenco.
(177)
Ukrep B3 zato pomeni pomoč, kot državno pomoč pa so ga 27. decembra 2012 priglasili tudi grški organi.
7.1.3.4 Udeležba sklada HFSF v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 (ukrep B4)
(178)
Udeležba sklada HFSF v dokapitalizaciji iz pomladi 2013 (ukrep B4) je pretvorba prve in druge premostitvene dokapitalizacije (ukrepa B1 in B2) in delna izvedba pisma o zavezi (ukrep B3) v trajno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic v višini 4 021 milijonov EUR. Celotnega zneska kapitala, ki je bil temu namenjen prek ukrepa B3, ni bilo treba vložiti, saj je bilo 550 milijonov EUR zbranih od zasebnih vlagateljev. Ukrep B4 je pretvorba že dodeljene pomoči, zato še vedno vključuje državna sredstva, vendar ne zviša nominalnega zneska pomoči. Vseeno pa poveča prednost za skupino (in s tem izkrivljanje konkurence), saj je ta ukrep trajna dokapitalizacija in ne začasna dokapitalizacija, kot sta ukrepa B1 in B2. V primerjavi z ukrepom B3, ki je le zaveza in ne dejanska dokapitalizacija, je ukrep B4 zvišal kapitalsko ustreznost skupine in zato prinaša večjo prednost.
(179)
Komisija ugotavlja, da taka podpora ni bila dodeljena vsem bankam, ki poslujejo v Grčiji. Zato je prednost, dodeljena skupini, selektivna. Komisija glede izkrivljanja konkurence in vpliva na trgovino na primer ugotavlja, da je pomoč skupini omogočila poslovanje v drugih državah članicah. Likvidacija skupine bi povzročila prenehanje njenih dejavnosti v tujini prek likvidacije teh dejavnosti ali njihove prodaje. Zato ta ukrep izkrivlja konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. Ukrep pomeni državno pomoč.
7.1.3.5 Sklepna ugotovitev o ukrepih B1, B2, B3 in B4
(180)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. Znesek državne pomoči, vključen v ukrepe B1, B2, B3 in B4, znaša 4 571 milijonov EUR. Kot je navedeno v oddelku 7.1.3.4, je bil le del zneska, namenjenega decembra 2012 (ukrep B3), pretvorjen v dejansko kapitalsko injekcijo (ukrep B4). Dejansko izplačani znesek državne podpore je zato znašal le 4 021 milijonov EUR.
(181)
V točki 31 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija poleg absolutnega zneska pomoči upoštevati tudi pomoč „v razmerju do tveganju prilagojene aktive banke“. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so bili dodeljeni v enoletnem obdobju, in sicer od aprila 2012 do maja 2013. Tveganju prilagojena aktiva skupine se je v tem obdobju spremenila, saj se je po prevzemu banke Emporiki Bank povečala. Zato se pojavi vprašanje, katera raven tveganju prilagojene aktive naj se uporabi, natančneje, ali bi bilo treba državno pomoč oceniti s pomočjo tveganju prilagojene aktive na začetku ali na koncu zadevnega obdobja. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so namenjeni kritju kapitalske potrebe, ki jo je grška centralna banka določila marca 2012 (test izjemnih situacij iz leta 2012). Povedano drugače, kapitalske potrebe, ki naj bi jih navedeni ukrepi državne podpore obravnavali, so že obstajale marca 2012. Komisija zato meni, da bi bilo treba znesek pomoči, vključene v ukrepih B1, B2, B3 in B4, primerjati s tveganju prilagojeno aktivo skupine na dan 31. marca 2012. Dejstvo, da je skupina prevzela banko Emporiki Bank precej po marcu 2012, ne bi smelo vplivati na zmanjšanje razmerja „pomoči tveganju prilagojeni aktivi“. Pomoč nima nič manjšega učinka izkrivljanja, ker je skupina izvedla prevzem, ki je povečal njeno tveganju prilagojeno aktivo. Opozoriti je treba tudi, da grška centralna banka od marca 2012 do dokapitalizacije iz pomladi 2013 prevzemov, ki so jih izvedle grške banke, ni upoštevala in njihovih kapitalskih potreb prilagodila navzgor ali navzdol. To potrjuje, da so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 ukrepi pomoči, povezani s skupino v obsegu, v kakršnem je ta obstajala 31. marca 2012.
(182)
Prva in druga premostitvena dokapitalizacija ter pismo o zavezi so skupaj znašali 4 571 milijonov EUR. Ta znesek je enak 10,3 % tveganju prilagojene aktive skupine na dan 31. marca 2012 (95).
(183)
Ker je skupina uspela pridobiti zasebni kapital, je dejanski znesek, ki ga je sklad HFSF vložil v skupino, znašal le 4 021 milijonov EUR, kar pomeni 9,1 % tveganju prilagojene aktive skupine na dan 31. marca 2012.
7.1.4 Sklepna ugotovitev o obstoju in skupnem znesku prejete pomoči
(184)
Ukrepi A, B1, B2, B3, in B4 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.
Sklic
Ukrep
Vrsta ukrepa
Znesek pomoči
Pomoč v obliki dokapitalizacije/tveganju prilagojena aktiva
A
Prednostne delnice
Kapitalska podpora
940 milijonov EUR
2 %
B1, B2, B3, B4
Prva premostitvena dokapitalizacija
Druga premostitvena dokapitalizacija
Pismo o zavezi
Udeležba sklada HFSF v dokapitalizaciji iz pomladi 2013
Kapitalska podpora
4 571 milijonov EUR
(znesek, ki ga je izplačal sklad HFSF: 4 021 milijonov EUR)
10,3 %
(znesek, ki ga je izplačal sklad HFSF: 9,1 %)
Skupna finančna pomoč, dodeljena skupini
5 511 milijonov EUR
(znesek, ki ga je izplačal sklad HFSF: 4 961 milijonov EUR)
12,3 %
(znesek, ki ga je izplačal sklad HFSF: 11,1 %)
Sklic
Ukrep
Vrsta ukrepa
Nominalni znesek pomoči
L1
Likvidnostna podpora
Jamstvo
Obligacijsko posojilo
Jamstva: 14 milijard EUR dne 30. novembra 2011
Obligacijsko posojilo: 1,6 milijarda EUR dne 30. septembra 2011
L2
Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom
Sredstva in jamstvo
23,6 milijarde EUR dne 31. decembra 2012
Skupna likvidnostna pomoč, dodeljena skupini
39,2 milijarde EUR
7.2 PRAVNA PODLAGA ZA OCENO ZDRUŽLJIVOSTI
(185)
Člen 107(3)(b) Pogodbe Komisijo pooblašča, da presodi, ali je pomoč združljiva z notranjim trgom, če je namenjena „odpravljanj[u] resne motnje v gospodarstvu države članice“.
(186)
Komisija priznava, da lahko svetovna finančna kriza povzroči resne motnje v gospodarstvu države članice in da se lahko te motnje odpravijo z ukrepi v podporo bankam. To je bilo potrjeno v sporočilu o bančništvu iz leta 2008, sporočilu o dokapitalizaciji in sporočilu o prestrukturiranju. Komisija še vedno meni, da so pogoji za odobritev državne pomoči v skladu s členom 107(3)(b) Pogodbe izpolnjeni glede na ponovitev napetosti na finančnih trgih. Komisija je potrdila navedeno stališče s sprejetjem sporočila o podaljšanju iz leta 2011 (96) in sporočila o bančništvu iz leta 2013.
(187)
Komisija je v zvezi z grškim gospodarstvom v svojih odločbah o odobritvi in podaljšanju programa pomoči grškim bankam ter v odobritvah ukrepov državne pomoči, ki jih je Grčija dodelila posameznim bankam (97), priznala, da obstaja nevarnost za resne motnje v grškem gospodarstvu in da je državna podpora bankam primerna za odpravo teh motenj. Ukrepe pomoči je zato treba oceniti na podlagi člena 107(3)(b) Pogodbe.
(188)
Komisija je med finančno krizo razvila merila združljivosti za različne vrste ukrepov pomoči. Načela za oceno ukrepov pomoči so bila najprej določena v sporočilu o bančništvu iz leta 2008.
(189)
V skladu s točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008 mora biti pomoč, da bi bila združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, skladna s splošnimi merili združljivosti:
(a)
primernost: pomoč mora biti ciljno usmerjena, da se lahko učinkovito doseže cilj odpravljanja resne motnje v gospodarstvu. To se ne bi zgodilo, če ukrep ne bi bil primeren za odpravo motnje;
(b)
nujnost: ukrep pomoči mora biti po višini in obliki nujen za doseganje cilja. Določen mora biti torej v minimalni višini, ki je nujna za doseganje cilja, in v obliki, ki je najbolj primerna za odpravo motnje;
(c)
sorazmernost: pozitivni učinki ukrepa morajo biti ustrezno uravnoteženi z izkrivljanjem konkurence, da bi se izkrivljanje omejilo na najmanjšo možno mero in da bi se dosegli cilji ukrepa.
(190)
Smernice glede ukrepov dokapitalizacije so na voljo v sporočilu o dokapitalizaciji in sporočilu o podaljšanju iz leta 2011.
(191)
V sporočilu o prestrukturiranju je opredeljen pristop Komisije v zvezi z oceno načrtov prestrukturiranja, zlasti potrebe po ponovni vzpostavitvi uspešnega poslovanja, da se zagotovi ustrezen prispevek upravičenca in omeji izkrivljanje konkurence.
(192)
Navedeni okvir je bil dopolnjen s sporočilom o bančništvu iz leta 2013, ki se uporablja za ukrepe pomoči, priglašene po 31. juliju 2013.
7.2.1 Pravna podlaga za oceno združljivosti likvidnostne podpore skupini (ukrep L1)
(193)
Likvidnostna podpora, ki jo je skupina že prejela, je bila dokončno odobrena z zaporednimi odločbami o odobritvi ukrepov v okviru programa pomoči grškim bankam ter njegovih sprememb in podaljšanj (98). Morebitno prihodnjo likvidnostno podporo bo treba skupini dodeliti v okviru programa, ki ga je Komisija ustrezno odobrila. Pogoje za tako pomoč bo morala Komisija odobriti pred dodelitvijo pomoči, zato jih v tem sklepu ni treba podrobneje oceniti.
7.2.2 Pravna podlaga za oceno združljivosti prednostnih delnic (ukrep A)
(194)
Dokapitalizacija iz leta 2009 v obliki prednostnih delnic (ukrep A) je bila dodeljena v okviru ukrepa dokapitalizacije, odobrenega leta 2008 v okviru programa pomoči grškim bankam na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008. Zato je ni treba ponovno oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008, ampak le na podlagi sporočila o prestrukturiranju.
7.2.3 Pravna podlaga za oceno združljivosti izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2)
(195)
Združljivost izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom (ukrep L2) bi bilo treba najprej oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008 in sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Vsaka izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom, dodeljena po 1. avgustu 2013, spada na področje uporabe sporočila o bančništvu iz leta 2013.
7.2.4 Pravna podlaga za oceno združljivosti dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4)
(196)
Združljivost dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4), zlasti kar zadeva nadomestilo, bi bilo treba najprej oceniti na podlagi sporočila o bančništvu iz leta 2008, sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha izrazila pomisleke glede združljivosti ukrepa B1 z navedenimi sporočili. Navedeni ukrepi so bili izvedeni pred 31. julijem 2013, zato ne spadajo na področje uporabe sporočila o bančništvu iz leta 2013. Združljivost dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) bi bilo treba oceniti tudi na podlagi sporočila o prestrukturiranju.
7.3 SKLADNOST UKREPA L2 S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2008, SPOROČILOM O PODALJŠANJU IZ LETA 2011 IN SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2013
(197)
Da bi bila pomoč združljiva s členom 107(3)(b) Pogodbe, mora biti skladna s splošnimi merili združljivosti: primernostjo, nujnostjo in sorazmernostjo.
(198)
Ker grške banke niso imele dostopa do trga medbančnih posojil in so postale povsem odvisne od financiranja centralne banke, kot je navedeno v uvodni izjavi 26, in ker si skupina ni mogla izposoditi zadostnih sredstev prek rednih operacij refinanciranja, je potrebovala izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom, da bi si zagotovila zadostno likvidnost in s tem preprečila svoj propad. Komisija meni, da je ukrep L2 primeren mehanizem za odpravo resne motnje, ki bi jo povzročil propad skupine.
(199)
Izredna likvidnostna pomoč z državnim jamstvom pomeni razmeroma visoke stroške financiranja za skupino, zato ima ta zadostno spodbudo, da se pri razvoju svojih dejavnosti ne zanaša na navedeni vir financiranja. Skupina je morala plačevati obrestno mero, ki je bila […] bazičnih točk višja od tiste za redne operacije refinanciranja Eurosistema. Poleg tega je morala državi plačati provizijo za jamstvo v višini […] bazičnih točk. Zato so skupni stroški izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom za skupino bistveno višji od običajnih stroškov refinanciranja ECB. Razlika med temi stroški je višja zlasti od zahtevane stopnje provizije za jamstvo iz sporočila o podaljšanju iz leta 2011. Zato se lahko skupno nadomestilo, ki ga je zaračunala država, šteje za zadostno. Grška centralna banka in ECB znesek izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom redno preverjata ob upoštevanju dejanskih potreb skupine. Pozorno spremljata uporabo te pomoči in zagotavljata, da je omejena na najmanjši potrebni znesek. Zato ukrep L2 skupini ne zagotavlja presežne likvidnosti, ki bi jo lahko uporabila za financiranje dejavnosti, ki izkrivljajo konkurenco. Omejena je na najmanjši potrebni znesek.
(200)
Tak natančen nadzor nad uporabo izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom in redno preverjanje, ali je uporaba te pomoči omejena na najmanjšo potrebno, zagotavljata tudi, da je navedena likvidnost sorazmerna in ne povzroča neupravičenega izkrivljanja konkurence. Komisija ugotavlja tudi, da se je Grčija zavezala, da bo skupina izvedla ukrepe prestrukturiranja, ki bodo zmanjšali njeno odvisnost od financiranja centralne banke ter upoštevala omejitve glede ravnanja, kot je bilo analizirano v oddelku 7.6. S pomočjo navedenih dejavnikov se bo odvisnost od likvidnostne podpore končala v najkrajšem možnem času, takšna pomoč pa bo sorazmerna.
(201)
Ukrep L2 je torej v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011. Sporočilo o bančništvu iz leta 2013 glede jamstev ni uvedlo nobenih dodatnih zahtev, torej je ukrep L2 tudi v skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2013.
7.4 SKLADNOST UKREPOV B1, B2, B3 IN B4 S SPOROČILOM O BANČNIŠTVU IZ LETA 2008, SPOROČILOM O DOKAPITALIZACIJI IN SPOROČILOM O PODALJŠANJU IZ LETA 2011
(202)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 189 in v skladu s točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008, mora biti pomoč, da bi bila združljiva po členu 107(3)(b) Pogodbe, skladna s splošnimi merili združljivosti (99): primernostjo, nujnostjo in sorazmernostjo.
(203)
Sporočilo o dokapitalizaciji in sporočilo o podaljšanju iz leta 2011 navajata nadaljnje smernice glede ravni nadomestila, potrebnega za državne kapitalske injekcije.
7.4.1 Primernost ukrepov
(204)
Komisija glede primernosti dokapitalizacij iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) meni, da so primerne, saj skupini omogočajo izpolnjevanje kapitalskih zahtev. Skupina brez dokapitalizacij iz sklada HFSF ne bi mogla nadaljevati svojih dejavnosti in bi izgubila dostop do operacij refinanciranja ECB.
(205)
Komisija je v zvezi s tem v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha opozorila, da je skupina ena od največjih bančnih institucij v Grčiji, tako glede dajanja posojil kot glede zbiranja vlog. Kot taka je skupina sistemsko pomembna banka za Grčijo. Propad skupine bi zato povzročil resno motnjo v grškem gospodarstvu. V takratnih prevladujočih okoliščinah so imele finančne institucije v Grčiji težave pri dostopu do financiranja. Pomanjkanje financiranje je omejilo njihovo sposobnost zagotavljanja posojil grškemu gospodarstvu. V takih razmerah bi propad skupine še povečal motnje v gospodarstvu. Poleg tega so bili ukrepi B1, B2, B3 in B4 sprejeti predvsem zaradi programa PSI, ki je bil zelo izjemen in nepredvidljiv dogodek, in ne zaradi slabega upravljanja skupine ali ker bi ta prevzemala prevelika tveganja. Navedeni ukrepi so zato usmerjeni zlasti v odpravo posledic programa PSI in prispevajo k ohranjanju finančne stabilnosti v Grčiji.
(206)
Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha izrazila pomisleke, ali so bili takoj sprejeti vsi možni ukrepi za zagotovitev, da skupina v prihodnosti ne bo več potrebovala pomoči. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 121 in 122 tega sklepa, se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov v zvezi z upravljanjem podjetij in komercialnimi dejavnostmi skupine. Kot je opisano v uvodnih izjavah 99 in 106, je skupina tudi znatno prestrukturirala svoje dejavnosti, pri čemer so že bili izvedeni številni ukrepi za znižanje stroškov. S tem so bili pomisleki Komisije odpravljeni.
(207)
Komisija je v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha izrazila pomisleke tudi o tem, ali obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za primer, da bi skupina prešla pod državni nadzor, oziroma za primer, da bi zasebni delničarji ohranili nadzor, država pa bi postala večinska lastnica skupine. Zaveze iz uvodnih izjav 121 in 122 tega sklepa zagotavljajo, da se bodo kreditni posli skupine opravljali na komercialni osnovi in da bo vsakodnevno poslovanje zaščiteno pred poseganjem države. Okvir odnosov, o katerem sta se dogovorila sklad HFSF in skupina, zagotavlja tudi, da vodstvo skupine ne bo prevzemalo prevelikih tveganj in bodo interesi države kot glavnega delničarja zaščiteni.
(208)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 torej zagotavljajo ohranitev finančne stabilnosti v Grčiji. Sprejeti so bili pomembni ukrepi za zmanjšanje prihodnjih izgub in za zagotavljanje, da neustrezno upravljanje ne bo ogrožalo dejavnosti skupine. Na podlagi tega Komisija ugotavlja, da so ukrepi B1, B2, B3 in B4 primerni.
7.4.2 Nujnost - omejitev pomoči na najmanjšo potrebno
(209)
V skladu s sporočilom o bančništvu iz leta 2008 mora biti ukrep pomoči po višini in obliki nujen za doseganje cilja. To pomeni, da mora biti kapitalska injekcija omejena na najmanjši znesek, potreben za doseganje cilja.
(210)
Grška centralna banka je v okviru testa izjemnih situacij izračunala znesek kapitalske podpore, da bi zagotovila, da bo navadni lastniški temeljni kapital v obdobju 2012-2014 ostal nad določeno ravnjo, kot je prikazano v preglednici 3. Zato kapitalska podpora skupini ne zagotavlja presežnega kapitala. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 206, so bili sprejeti ukrepi za zmanjšanje tveganja, da bo skupina v prihodnosti potrebovala dodatno pomoč.
(211)
Glede nadomestila za prvo in drugo premostitveno dokapitalizacijo (ukrepa B1 in B2) Komisija opozarja, da sta bila ukrepa dodeljena maja 2012 in decembra 2012 ter izplačana s stvarnim vložkom v obliki obveznic instrumenta EFSF. Sklad HFSF je od dneva izplačila navedenih obveznic do dneva dokapitalizacije iz pomladi 2013 prejemal nadomestilo v obliki natečenih obresti na obveznice EFSF in provizije v višini 1 % (100). Kot je bilo poudarjeno v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha, je navedeno nadomestilo nižje od razpona od 7 % do 9 %, ki je določeno v sporočilu o dokapitalizaciji. Vendar je bilo obdobje plačevanja nizkega nadomestila pri ukrepu B1 omejeno na eno leto, pri ukrepu B2 pa na pet mesecev (oziroma do pretvorbe premostitvene dokapitalizacije v standardno dokapitalizacijo v obliki navadnih delnic, tj. ukrep B4). Medtem ko prva in druga premostitvena dokapitalizacija nista povzročili zmanjšanja deleža obstoječih delničarjev, je dokapitalizacija iz pomladi 2013, ki je bila pretvorba prve in druge premostitvene dokapitalizacije, močno zmanjšala njihov delež lastniškega kapitala skupine, saj je ta upadel na 4,9 %. Neobičajne razmere, ki so prevladovale od datuma prve premostitvene dokapitalizacije, so se nato končale. Pomisleki, izraženi v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha, so bili zato odpravljeni.
(212)
Drugič, Komisija lahko ob upoštevanju netipičnega vira težav skupine, ki je utrpela izgube predvsem zaradi odpisa dolga državi (program PSI in odkup dolga, ki sta državi zagotovila precejšnjo prednost, tj. zmanjšanje dolga) in zaradi posledic dolgotrajne recesije v domačem gospodarstvu sprejme tako začasno odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz sporočila o dokapitalizaciji (101).
(213)
Ukrep B3 je bil zaveza za zagotovitev kapitala. Ta zaveza, sprejeta decembra 2012, je bila izvedena z dejansko kapitalsko injekcijo maja in junija 2013, komaj pet mesecev po njenem sprejetju. Zato in zaradi razlogov iz uvodne izjave 212 je sprejemljivo, da se nadomestilo za navedeno zavezo ni izplačevalo.
(214)
Glede ukrepa B4 bi bilo treba kapitalske injekcije v skladu s točko 8 sporočila o podaljšanju iz leta 2011 vpisati z dovolj velikim odbitkom cene delnic po prilagoditvi za učinek slabitve, kar bi bilo razumno zagotovilo, da bo država prejela primerno vračilo. Navedena dokapitalizacija ni omogočila velikega odbitka cene delnic, prilagojene za učinek slabitve, vendar je bilo dejansko nemogoče doseči velik odbitek teoretične cene brez pravice do vpisa (102). Pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 je tržna kapitalizacija skupine znašala le nekaj sto milijonov EUR. V takih okoliščinah se pojavi vprašanje, ali bi bilo treba izločiti vse obstoječe delničarje. Komisija ugotavlja, da je bila cena delnic ob izdaji določena v višini povprečne tržne cene za petdeset dni pred določitvijo cene ob izdaji, od katere se je odštel 50-odstotni odbitek. Poleg tega ugotavlja, da se je delež že obstoječih delničarjev močno zmanjšal, saj so imeli po navedeni dokapitalizaciji v lasti samo 4,9 % deleža skupine. Zato uporaba dodatnega odbitka na tržno ceno ne bi močno vplivala na nadomestilo skladu HFSF. Ob upoštevanju posebnega položaja grških bank, ki je pojasnjen v uvodni izjavi 212, in glede na dejstvo, da potreba po pomoči izhaja iz odpisa dolga državi, Komisija meni, da je bila cena delnic, ki jih je vpisala država, dovolj nizka.
(215)
Sklad HFSF je izdal tudi nakupne bone in dodelil en nakupni bon za vsako novo delnico, ki jo je vpisal zasebni vlagatelj, ki je sodeloval v dokapitalizaciji iz pomladi leta 2013. Sklad HFSF je navedene nakupne bone dodelil brez plačila. Kot je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 93, vsak nakupni bon pomeni pravico do nakupa 7,40 delnice sklada HFSF v določenih intervalih in po izvršilnih cenah. Izvršilna cena je enaka vpisni ceni sklada HFSF, povečana za letno in kumulativno maržo (4 % za prvo leto, 5 % za drugo leto, 6 % za tretje leto, 7 % za četrto leto in nato 8 % za zadnjih šest mesecev, prilagojenih na letno raven). Nadomestilo, ki ga je sklad HFSF prejel za delnice v svoji lasti, je dejansko omejeno na navedene ravni. Navedeno nadomestilo je nižje od razpona od 7 % do 9 %, ki je določeno v sporočilu o dokapitalizaciji. Ker so bili nakupni boni ključni dejavnik za uspeh izdaje pravic in zasebne prodaje, ki jih je skupina izvedla pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013, Komisija meni, da so skupini omogočili zmanjšanje pomoči za 550 milijonov EUR. Simulacije, ki so bile takrat na voljo, so dejansko pokazale, da zasebni vlagatelji zaradi nizkega količnika kapitalske ustreznosti skupine pred dokapitalizacijo in zaradi velike negotovosti, ki je v tistem času prevladovala, brez nakupnih bonov ne bi imeli zadostnega donosa in ne bi sodelovali. Sklad HFSF bi ob uveljavitvi nakupnih bonov prejel minimalno pozitivno nadomestilo, cilj memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah pa je bil privabiti zasebne vlagatelje, da bi nekatere banke ostale v zasebnem upravljanju in ne bi bil ves bančni sektor pod nadzorom sklada HFSF, zato lahko Komisija iz razlogov iz uvodnih izjav 205 in 212 sprejme tako odstopanje od standardnih zahtev glede nadomestila iz sporočila o dokapitalizaciji. Ta odločitev temelji tudi na dejstvu, da zakon o skladu HFSF, kakor je bil spremenjen marca 2014, ne zagotavlja morebitne prilagoditve nakupnih bonov v primeru povečanja delniškega kapitala brez predkupne pravice, v primeru izdaje pravic pa se lahko prilagodi le izvršilna cena nakupnega bona, vendar šele naknadno in le do zneska prihodkov od prodaje predkupnih pravic sklada HFSF. Poleg tega bo Komisija lahko zaradi zaveze Grčije, da bo pred morebitnim odkupom nakupnih bonov, ki jih je izdal sklad HFSF, od Komisije pridobila soglasje, zagotovila, da morebitni prihodnji odkup ne bo še bolj zmanjšal nadomestila sklada HFSF in povečal nadomestila imetnikom nakupnih bonov.
(216)
Komisija glede tega, da so delnice sklada HFSF neglasovalne, opozarja, da se potreba po pomoči ni pojavila zlasti zaradi prevzemanja prevelikih tveganj. Poleg tega je bil cilj memoranduma o gospodarskih in finančnih politikah ohraniti nekatere banke v zasebnem upravljanju. Okvir odnosov in samodejna ponovna dodelitev glasovalnih pravic v primeru neizvajanja načrta prestrukturiranja zagotavljata zaščitne ukrepe, ki bodo zasebnim upravljavcem v prihodnosti preprečili prevzemanje prevelikih tveganj. Program PSI in odkup iz decembra 2012 sta neke vrste nadomestili za državo, saj se je njen dolg skupini zmanjšal za več milijard EUR. Komisija zaradi vseh navedenih razlogov sprejme, da sklad HFSF prejme neglasovalne delnice. Komisija zato ugotavlja, da je bil ukrep B4 nujen.
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so torej po višini in obliki nujni za reševanje.
7.4.3 Sorazmernost - ukrepi, ki omejujejo negativne učinke prelivanja
(217)
Komisija ugotavlja, da je skupina prejela zelo visok znesek državne pomoči. Zato bi lahko prišlo do resnega izkrivljanja konkurence. Vendar se je Grčija zavezala, da bo izvedla več ukrepov za zmanjšanje negativnih učinkov prelivanja. Zaveze zagotavljajo zlasti, da se bodo dejavnosti skupine še naprej opravljale na komercialni osnovi, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 121 in 122. Grčija se je zavezala tudi k uvedbi prepovedi prevzemov ter k številnim odprodajam, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 123 do 124. Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence so podrobneje ocenjeni v oddelku 7.6.
(218)
V skupini je bil imenovan tudi skrbnik spremljanja, ki bo spremljal pravilno izvajanje zavez o upravljanju podjetij in komercialnih dejavnostih. To bo preprečilo škodljive spremembe poslovne prakse skupine in s tem zmanjšalo morebitne negativne učinke prelivanja.
(219)
Poleg tega je bil 12. junija 2014 Komisiji predložen nov obsežen načrt prestrukturiranja. Ta je ocenjen v oddelku 7.6.
(220)
Pomisleki, izraženi v sklepu o začetku postopka za skupino Alpha, so bili odpravljeni. Ukrepi B1, B2, B3 in B4 so sorazmerni glede na točko 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008.
7.4.4 Sklepna ugotovitev o skladnosti dokapitalizacij iz sklada HFSF s sporočilom o bančništvu iz leta 2008, sporočilom o dokapitalizaciji in sporočilom o podaljšanju iz leta 2011
(221)
Zato se sklene, da so dokapitalizacije iz sklada HFSF (ukrepi B1, B2, B3 in B4) ob upoštevanju točke 15 sporočila o bančništvu iz leta 2008, sporočila o dokapitalizaciji in sporočila o podaljšanju iz leta 2011 primerne, nujne in sorazmerne.
7.5 SKLADNOST PREVZEMOV S SPOROČILOM O PRESTRUKTURIRANJU
(222)
Banke, ki prejemajo pomoč, v skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju prevzemov podjetij ne morejo financirati prek državne pomoči, razen če je to potrebno za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. V točkah 40 in 41 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da banke ne smejo uporabljati državne pomoči za prevzem konkurenčnih dejavnosti, razen če je prevzem sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ali za zagotavljanje učinkovite konkurence. Poleg tega lahko prevzemi ogrozijo ali otežijo ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja. Komisija mora zato presoditi, ali so prevzemi, ki jih je izvedla skupina, skladni s sporočilom o prestrukturiranju.
7.5.1 Skladnost prevzema banke Emporiki Bank s sporočilom o prestrukturiranju
7.5.1.1 Učinek prevzema banke Emporiki Bank na dolgoročno uspešno poslovanje skupine
(223)
Prevzem banke Emporiki Bank bo glede operativne donosnosti pospešil ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine, saj združitev dveh bank na istem geografskem trgu skupini omogoča uresničitev pomembnih sinergij, na primer v obliki zmanjšanja števila zaposlenih, zaprtja podružnic in znižanja režijskih stroškov. Skupina pridobi stranke in vloge ter znatno zniža stroške distribucije. Zapira številne podružnice združenega subjekta in tudi racionalizira naloge glavne poslovalnice.
(224)
Kar zadeva likvidnostne položaje, prevzem ugodno vpliva na skupino. Dejansko je razmerje med posojili in vlogami prevzetega subjekta znašalo 115 %, kar je precej manj od zelo visokega razmerja med posojili in vlogami skupine (103). Prispeva torej k znatnemu izboljšanju razmerja med posojili in vlogami skupine.
(225)
Transakcija je imela z vidika statistike pozitiven učinek tudi na količnik kapitalske ustreznosti skupine, saj je skupina prevzela visoko dokapitalizirano banko za plačilo 1 EUR. Pro forma količnik kapitalske ustreznosti združenega subjekta je dne 31. marca 2012 znašal 11,8 %, količnik kapitalske ustreznosti skupine pa je bil le 8,8-odstoten. Podobno je pro forma količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala združenega subjekta znašal 11,1 %, količnik navadnega lastniškega temeljnega kapitala skupine pa 7,9 %. Visok kapital banke Emporiki Bank pomeni zaščito pred prihodnjimi izgubami, ki bi se lahko udejanjile v testu izjemnih situacij, kot je prikazano v preglednici 3. Pri statičnem opazovanju povečanja količnika kapitalske ustreznosti skupine je bil precenjen pozitiven učinek na njen dolgoročni kapitalski položaj. Prevzem je torej pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega delovanja skupine.
7.5.1.2 Učinek prevzemov na znesek pomoči, ki ga je potrebovala skupina
(226)
V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij. V tem primeru ima prevzem pozitivne posledice za uspešno poslovanje skupine, vendar ni potreben za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju.
(227)
Skupina je za nakup banke Emporiki Bank plačala le 1 EUR. Nakupna cena torej ni bila financirana z državno pomočjo. To pomeni tudi, da skupina zaradi plačila nakupne cene ni imela kapitalskih potreb. Poleg tega je bila banka Emporiki bank ustrezno kapitalizirana (tj. do ravni, ki je bila zahtevana v okviru testa izjemnih situacij iz leta 2012, kot je prikazano v preglednici 3). Zato ni verjetno, da bo imela skupina zaradi prevzema v prihodnosti kapitalsko potrebo.
(228)
Zaradi neobičajnih pogojev (nakup banke, ki je bila popolnoma kapitalizirana zaradi zahtev iz testa izjemnih situacij, za 1 EUR) prevzem banke Emporiki Bank izjemoma ni v nasprotju z zahtevo glede omejitve pomoči na najnižjo potrebno.
7.5.1.3 Učinek izkrivljanja konkurence zaradi prevzemov
(229)
V skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč ne sme uporabljati na škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti za prevzem konkurenčnih dejavnosti. V točki 41 sporočila o prestrukturiranju je navedeno tudi, da so prevzemi lahko odobreni, če so sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja ali za zagotavljanje učinkovite konkurence. V takih okoliščinah mora biti prevzem pravičen in zagotavljati pogoje učinkovite konkurence na upoštevnem trgu.
(230)
V skladu z oceno uspešnega poslovanja, ki jo je izvedel zunanji svetovalec v začetku leta 2012, je grška centralna banka menila, da banka Emporiki Bank samostojno ni sposobna uspešnega poslovanja. Banki Crédit Agricole je povzročala velike izgube, ki jo je zato želela prodati. Če prodaja ne bi bila mogoča, bi lahko banka Crédit Agricole proučila možnost, da jo pusti, naj propade. Transakcija se zato lahko šteje za sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisana v točki 41 sporočila o prestrukturiranju.
(231)
Noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil veljavne ponudbe za prevzem banke Emporiki Bank, postopek prodaje pa je bil odprt, pregleden in nediskriminacijski. Skupina torej ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči. Navedeni prevzem je odobril grški organ za konkurenco, zato rezultat prodaje ne ogroža pogojev učinkovite konkurence v Grčiji.
(232)
Poleg tega potreba skupine po pomoči ne izhaja iz slabega upravljanja ali prevzemanja prevelikih tveganj. Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 227, za financiranje tega prevzema ni bila uporabljena državna pomoč (nakup banke, ki je bila kapitalizirana do ravni, potrebne za opravljen test izjemnih situacij grške centralne banke, za 1 EUR).
(233)
Ob upoštevanju navedenega se lahko sklene, da je prevzem banke Emporiki bank v skladu z oddelkom 4 sporočila o prestrukturiranju.
7.5.1.4 Sklepna ugotovitev glede prevzema banke Emporiki bank
(234)
Ob upoštevanju izjemnega položaja grških bank in posebnosti prevzema banke Emporiki Bank se sklene, da je navedeni prevzem v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.
7.5.2 Skladnost prevzema izbranih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank s sporočilom o prestrukturiranju
7.5.2.1 Učinek prevzemov na dolgoročno uspešno poslovanje skupine
(235)
Prevzemi izbranih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank bodo okrepili dolgoročno uspešno poslovanje skupine.
(236)
Natančneje, vključitev vlog treh zadružnih bank v bilanco stanja skupine je izboljšalo njen profil likvidnosti. Neto razmerje med posojili in vlogami banke Alpha Bank S.A. se je zmanjšalo za približno 1,5 %, zmanjšala pa se je tudi njena odvisnost od Eurosistema.
(237)
Poleg tega so prevzemi skupini omogočili, da poveča svoje prihodke z razširitvijo baze strank v več geografskih regijah. Skupina ni prevzela nobene drage infrastrukture ali drage mreže podružnic. Prav tako ni prevzela nobenih posojil. Torej ni povečala svojih zahtev po tveganju ali kapitalskih zahtev.
7.5.2.2 Učinek prevzema na znesek pomoči, ki ga je potrebovala skupina
(238)
V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij. V tem primeru ima prevzem pozitivne posledice za uspešno poslovanje skupine, vendar ni potreben za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju.
(239)
Plačilo skupine za prevzem prenesenih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank je bilo določeno na 2,1 % vrednosti prenesenih vlog in je znašalo približno 9 milijonov EUR, kar je enako 0,01 % skupne bilance stanja skupine v času prevzema. Navedeno plačilo se zato lahko šteje za zelo nizko. Poleg tega je skupina že zbrala 550 milijonov EUR zasebnega kapitala v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013.
(240)
Sklene se, da je bila prevzemna cena prenesenih sredstev in obveznosti (v glavnem vlog) treh zadružnih bank tako nizka, da ni preprečila omejitve pomoči na najnižjo potrebno.
7.5.2.3 Učinek izkrivljanja konkurence zaradi prevzemov
(241)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 229, v skladu s točkama 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju se državna pomoč razen v izjemnih primerih ne sme uporabljati na škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, in zlasti za prevzem konkurenčnih dejavnosti.
(242)
Po mnenju grške centralne banke tri zadružne banke niso bile sposobne uspešnega poslovanja, ukrepi za reševanje pa so bili potrebni zaradi ohranjanja finančne stabilnosti. Prevzemi se zato lahko štejejo za sestavni del konsolidacije, ki je potrebna za ponovno vzpostavitev finančne stabilnosti, kot je opisana v točki 41 sporočila o prestrukturiranju.
(243)
Poleg tega noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil veljavne ponudbe za prevzem sredstev in obveznosti treh zadružnih bank, edino ponudbo pa je predložila banka, ki je prejela še več pomoči. Obseg prevzetih sredstev in obveznosti ni bil velik in ni spremenil strukture trga (104).
(244)
Komisija zato meni, da je zaradi teh posebnih okoliščin odobritev prevzemov upravičena v skladu s točko 41 sporočila o prestrukturiranju.
7.5.2.4 Sklepna ugotovitev glede prevzema izbranih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank
(245)
Sklene se, da so ob upoštevanju posebnosti prevzemov izbranih sredstev in obveznosti treh zadružnih bank navedeni prevzemi v skladu z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.
7.5.3 Skladnost prevzema banke Citibank Greece s sporočilom o prestrukturiranju
7.5.3.1 Učinek prevzema na dolgoročno uspešno poslovanje skupine
(246)
Prevzem banke Citibank Greece, vključno z družbo Diners, bo okrepil dolgoročno uspešno poslovanje skupine. Skupina je prevzela posojilno banko z visokim proračunom. Poleg tega je neto portfelj posojil precej manjši od prevzetih vlog.
(247)
Vključitev vlog banke Citibank Greece v bilanco stanja skupine bo izboljšala profil srednje- in dolgoročnega financiranja skupine, obenem pa bo povečala njeno donosnost.
(248)
Poleg tega bo skupina prek prevzemov okrepila svojo franšizo in zmogljivost zbiranja vlog ter s tem izoblikovala uravnovešen in trajnosten poslovni model.
(249)
Pričakovane znatne sinergije v smislu osrednjih funkcij, storitev IT in stroškov poslovanja bodo prispevale k dolgoročno uspešnemu poslovanju skupine.
(250)
Prevzem je torej pozitiven za ponovno vzpostavitev dolgoročno uspešnega delovanja skupine.
7.5.3.2 Učinek prevzema na znesek pomoči, ki ga je potrebovala skupina
(251)
V skladu s točko 23 sporočila o prestrukturiranju se lahko pomoč za prestrukturiranje uporablja le za kritje stroškov prestrukturiranja, potrebnih za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja skupine, in se ne sme uporabiti za prevzeme drugih podjetij. V tem primeru ima prevzem pozitivne posledice za uspešno poslovanje skupine, vendar ni potreben za njeno uspešno poslovanje v smislu točke 23 sporočila o prestrukturiranju.
(252)
Skupina je za nakup banke Citibank Greece in družbe Diners plačala le 2 milijona EUR (105).
(253)
Prevzeti portfelj vključuje veliko število posojil, ki so odpisana v celoti. Dejansko bi lahko vrednotenje navedenega novega portfelja posojil izravnalo omejeno kapitalsko potrebo, ki bo nastala zaradi njihove vključitve v bilanco stanja skupine.
(254)
Poleg tega je skupina zbrala 1,2 milijarde EUR zasebnega kapitala po ceni za delnico, ki je bila višja od cene za delnico, po kateri je sklad HFSF vpisal delnice v okviru dokapitalizacije iz pomladi 2013.
(255)
V navedenih posebnih okoliščinah ni mogoče trditi, da je bil prevzem financiran z državno pomočjo. Zaradi prevzema se ne bo povečala potreba po pomoči ali zmanjšalo nadomestilo obstoječe pomoči.
7.5.3.3 Učinek izkrivljanja konkurence zaradi prevzema
(256)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 241, se državna pomoč ne sme uporabljati na škodo podjetij, ki niso prejemniki pomoči, zlasti za prevzem konkurenčnih dejavnosti.
(257)
Nakupna cena, plačana za banko Citibank Greece, je bila zelo nizka in skupina je zbrala visok znesek zasebnega kapitala po visoki ceni za delnico. Zato se ne more šteti, da je bila za financiranje navedenega prevzema uporabljena pomoč.
(258)
Poleg tega noben ponudnik, ki ni prejemal pomoči, ni predložil ponudbe za prevzem obsega dejavnosti, ki ga je prevzela skupina, zato ta ni izrinila nobenega ponudnika, ki ni prejemal pomoči.
(259)
Ob upoštevanju elementov iz uvodnih izjav 257 in 258 prevzem ne spada med prepovedane dejavnosti iz točk 39 in 40 sporočila o prestrukturiranju. Poleg tega Komisija opozarja, da potreba skupine po pomoči ne izhaja iz slabega upravljanja ali prevzemanja prevelikih tveganj.
7.5.3.4 Sklepna ugotovitev glede prevzema banke Citibank Greece
(260)
Sklene se, da je navedeni prevzem ob upoštevanju izjemnega položaja skupine (106) in posebnosti prevzema banke Citibank Greece skladen z zahtevami iz sporočila o prestrukturiranju.
7.6 SKLADNOST UKREPOV A, B1, B2, B3 IN B4 S SPOROČILOM O PRESTRUKTURIRANJU
7.6.1 Viri težav in posledice za oceno na podlagi sporočila o prestrukturiranju
(261)
Kot je navedeno v oddelkih 2.1.1 in 2.1.2, so težave, s katerimi se sooča skupina, predvsem posledica grške dolžniške krize in globoke recesije v Grčiji in južni Evropi. Grška vlada je zaradi navedenega dejavnika izgubila dostop do finančnih trgov in je morala na koncu s pogajanji doseči sporazum z domačimi in mednarodnimi upniki, tj. program PSI, s katerim so se terjatve do države znižale za 53,3 %. Poleg tega je bilo 31,5 % terjatev poravnanih z novimi grškimi državnimi obveznicami z nižjimi obrestnimi merami in daljšimi roki zapadlosti. Država je decembra 2012 te nove grške državne obveznice odkupila od grških bank po ceni od 30,2 % do 40,1 % njihove nominalne vrednosti in s tem povzročila dodatne izgube grških bank. Poleg vpliva programa PSI in odkupa dolga na kapitalski položaj skupine je ta med letom 2010 in sredino leta 2012 zabeležila tudi velik odliv vlog zaradi nevarnosti izstopa Grčije iz euroobmočja kot posledice nevzdržnega javnega dolga in gospodarske recesije.
(262)
Ukrepi B1, B2, B3 in B4 znašajo 4 571 milijonov EUR, kar je manj kot znesek izgub, vknjižen po programu PSI (4 786 milijonov EUR). V takem primeru in pod pogojem, da težave niso posledica zlasti prevzemanja prevelikih tveganj, bo Komisija v skladu s točko 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011 omilila svoje zahteve.
(263)
Največji del kapitalskih potreb izvira iz običajne izpostavljenosti finančne institucije tveganju državnih posojilojemalcev v domači državi. Navedeno dejstvo je bilo poudarjeno tudi v uvodnih izjavah 58 in 69 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha. Komisija ugotavlja tudi, da je bila izpostavljenost skupine grškemu tveganju državnih posojilojemalcev manjša kot izpostavljenost drugih grških bank, zato ni mogoče šteti, da je nakopičila prekomerne izpostavljenosti državnemu dolgu. Zato je potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja v načrtu prestrukturiranja skupine manjša kot pri drugih finančnih institucijah, ki prejemajo pomoč in so nakopičile prekomerna tveganja. Ukrepi pomoči so manj izkrivljajoči, zato bi bilo treba ukrepe za omejitev izkrivljanja konkurence sorazmerno omiliti. Program PSI in odkup dolga pomenita odpis dolga državi, zato je lahko nadomestilo države za dokapitalizacijo bank nižje.
(264)
Grško gospodarstvo se je od leta 2008 skrčilo za približno 25 %, skupina pa je prevzela banko z manj uspešnim poslovanjem v obliki banke Emporiki Bank, zato mora skupina svojo organizacijo, strukturo stroškov in poslovno mrežo prilagoditi temu novemu okolju, da bi ponovno vzpostavila donosnost. Skupina mora torej kljub temu, da se ne postavlja vprašanje moralnega tveganja, racionalizirati svoje dejavnosti v Grčiji, da bi si zagotovila dolgoročno uspešno poslovanje.
(265)
Drugi pomembni vir izgub skupine so bila njena posojila grškim gospodinjstvom in družbam. Komisija meni, da so te izgube predvsem posledica izjemno obsežnega in dolgotrajnega zmanjševanja BDP, ki se je v petih letih zmanjšal za približno 25 %, in niso nastale zaradi tvegane posojilne prakse skupine. Zato pomoč, dodeljena za pokritje navedenih izgub, ne ustvarja moralnega tveganja, ki nastane, če se pomoč uporabi za zaščito banke pred posledicami preteklega tveganega ravnanja. Pomoč je zato manj izkrivljajoča (107).
(266)
Vendar del kapitalskih potreb skupine in njenih izgub iz posojil izvira iz nekaterih mednarodnih odvisnih podjetij. Leta 2012 na primer so izgube ustvarjale dejavnosti na Cipru, v Romuniji, Srbiji, Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji in Bolgariji, dejavnosti v Albaniji pa so dosegle le prag dobička. Test izjemnih situacij, ki je bil opravljen leta 2012 za določitev kapitalskih potreb skupine, je pokazal, da so napovedi kreditne izgube v osnovnem scenariju znašale 921 milijonov EUR, v negativnem scenariju pa 1 201 milijonov EUR. Tuja aktiva je pomenila tudi izčrpavanje likvidnosti, saj je financiranje znotraj skupine znašalo več milijard EUR.
(267)
Skupina je imela med štirimi največjimi grškimi bankami najnižji delež grških državnih obveznic v času izvajanja programa PSI, izguba zaradi programa PSI pa je bila večja od pomoči, prejete prek ukrepov B, B2, B3 in B4, zato je mogoče skleniti, da večina izgub in potreba po pomoči spadajo pod točko 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011, ki Komisiji omogoča, da omili svoje zahteve. Del potrebe po pomoči izvira iz izgub iz posojil v Grčiji zaradi izredno globoke in dolgotrajne recesije in ne iz tvegane posojilne politike. Taka pomoč ne ustvarja moralnega tveganja in je zato manj izkrivljajoča.
(268)
Nazadnje, omejen del potrebe po pomoči izvira iz prevzemanja tveganj skupine v zvezi z njenimi tujimi odvisnimi družbami.
7.6.2 Uspešno poslovanje
(269)
Načrt prestrukturiranja mora zagotoviti, da lahko finančna institucija do konca obdobja prestrukturiranja ponovno vzpostavi svojo dolgoročno uspešno poslovanje (oddelek 2 sporočila o prestrukturiranju). V zadevnem primeru je obdobje prestrukturiranja opredeljeno kot obdobje od datuma sprejetja tega sklepa do 31. decembra 2018.
(270)
Grčija je v skladu s točkami 9, 10 in 11 sporočila o prestrukturiranju predložila celovit in podroben načrt prestrukturiranja, ki vsebuje popolne informacije o poslovnem modelu skupine. Načrt opredeljuje tudi vzroke za težave, s katerimi se sooča skupina, in sprejete ukrepe za odpravo vseh težav v zvezi z uspešnim poslovanjem, s katerimi se je soočala. Načrt prestrukturiranja zlasti opisuje izbrano strategijo za ohranitev operativne učinkovitosti skupine in odpravo visoke ravni nedonosnih posojil, ranljivega likvidnostnega in kapitalskega položaja ter strategijo za podjetja skupine v tujini, katerih financiranje in kapital sta bila v zadnjih letih odvisna od matičnega podjetja.
7.6.2.1 Grške bančne dejavnosti
(271)
Glede likvidnosti in odvisnosti skupine od financiranja iz Eurosistema je v načrtu prestrukturiranja predvidena omejena rast bilance stanja v Grčiji in ponovna rast depozitne osnove. Odvisnost od izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom, ki se je že zmanjšala, se bo še naprej zmanjševala, kar bo prispevalo tudi k znižanju stroškov financiranja skupine.
(272)
Zaveza glede razmerja med posojili in vlogami iz uvodne izjave 118 zagotavlja, da bo imela skupina ob koncu obdobja prestrukturiranja vzdržno strukturo bilance stanja. Prodaja vrednostnih papirjev in drugih sekundarnih dejavnosti bo prav tako okrepila likvidnostni položaj skupine. Zaradi še vedno negotovega likvidnostnega položaja skupine lahko Komisija ugodi zahtevi grških organov, da se odobri njihova zagotovitev likvidnosti skupini na podlagi ukrepov jamstva in državnih obligacijskih posojil v okviru programa pomoči grškim bankam in izredne likvidnostne pomoči z državnim jamstvom.
(273)
Da bi skupina znižala svoje stroške financiranja, se je Grčija zavezala tudi, da bo skupina nadalje zniževala obrestne mere, ki jih plačuje za vloge, kot je opisano v uvodni izjavi 118. Tako znižanje stroškov vlog bo bistveno prispevalo k izboljšanju donosnosti skupine pred oblikovanjem rezervacij.
(274)
Po začetku krize je skupina začela z racionalizacijo svoje poslovne mreže v Grčiji z zmanjšanjem števila podružnic in zaposlenih (108). Do leta 2017 se bodo skupni stroški skupine v primerjavi z letom 2013 znižali za dodatnih […] %. Da bi skupina dosegla ta cilj, se je Grčija zavezala, da bo skupina do 31. decembra 2017 zmanjšala število svojih podružnic in zaposlenih v Grčiji na […] oziroma […], skupne stroške (109) v Grčiji pa na največ […] milijonov EUR. Pričakovano razmerje med stroški in prihodki bo ob koncu obdobja prestrukturiranja manjše od […] %. Komisija meni, da načrt prestrukturiranja ohranja učinkovitost skupine v novem tržnem okolju.
(275)
Drugo ključno področje je upravljanje nedonosnih posojil, saj so ta posojila 31. decembra 2013 znašala 32,4 % portfelja (110). Skupina namerava okrepiti svojo kreditno politiko (omejitve, zavarovalno kritje) in se osredotočiti na osnovno dejavnost, da bi čim bolj zmanjšala svoje izgube. Grčija se je zavezala tudi, da bo skupina izpolnjevala visoke standarde glede njene kreditne politike, da bi upravljala tveganja in v vsaki fazi kreditnega postopka čim bolj povečala vrednost za skupino, kot je opisano v uvodni izjavi 122.
7.6.2.2 Upravljanje podjetij
(276)
Glede na to, da ima sklad HFSF po povečanju delniškega kapitala iz leta 2014 v lasti 69,9 % (111) delnic skupine, a z omejeno glasovalno pravico, je treba pozornost nameniti tudi upravljanju skupine. Poleg tega imajo nekateri zasebni vlagatelji, ki nadzorujejo skupino, v lasti tudi nakupne bone, zato bi, če bi v obdobju prestrukturiranja cena delnice narasla, prejemali polne ugodnosti. Lahko bi se ustvarilo moralno tveganje, zato sta se skupina in sklad HFSF leta 2013 dogovorila o posebnem okviru odnosov. Ta dogovorjeni okvir ščiti vsakodnevno poslovanje skupine pred prekomernim poseganjem njenih glavnih delničarjev in hkrati zagotavlja, da lahko sklad HFSF spremlja izvajanje načrta prestrukturiranja in z ustreznimi postopki posvetovanja prepreči, da bi vodstvo skupine prevzemalo prevelika tveganja. Skupina se je zavezala tudi, da bo pozorno spremljala svojo izpostavljenost povezanim posojilojemalcem. Komisija pozdravlja dejstvo, da bodo skladu HFSF samodejno dodeljene neomejene glasovalne pravice, če skupina ne bo izvedla svojega načrta prestrukturiranja.
7.6.2.3 Mednarodne dejavnosti
(277)
Nekatere mednarodne dejavnosti skupine so v preteklosti močno zmanjšale njen kapital, likvidnost in donosnost, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 266.
(278)
V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da se bo skupina še naprej osredotočala na svoj domači trg. Skupina je že prodala nedonosno odvisno družbo v Ukrajini. Začela je tudi racionalizacijo drugih odvisnih podjetij, da bi okrepila postopek zavarovanja posojil in zmanjšala likvidnostno vrzel odvisnih podjetij. Načrtuje nadaljnjo racionalizacijo svoje mreže v odvisnih družbah, ki jih je obdržala, kot je opisano v uvodni izjavi 109.
(279)
Skupni znesek tuje aktive se bo do 31. decembra 2017 (v primerjavi z 31. decembrom 2012) zmanjšal vsaj še za […] %.
(280)
Splošna donosnost mednarodnih dejavnosti bo ponovno vzpostavljena od […] dalje.
(281)
Zato Komisija meni, da bo skupina ustrezno prestrukturirala navedena podjetja v tujini in zmanjšala njihovo velikost ter s tem preprečila prihodnjo izpostavljenost dodatnim kapitalskim potrebam in likvidnostnemu primanjkljaju. Zaveza iz uvodne izjave 119, da se bo skupina vzdržala vlaganja velikih zneskov kapitala v svoja mednarodna odvisna podjetja, tudi zagotavlja, da tuja odvisna podjetja ne bodo ogrožala kapitala ali likvidnosti.
7.6.2.4 Sklepna ugotovitev o uspešnem poslovanju
(282)
Osnovni scenarij iz oddelka 2.4 kaže, da bo skupina ob koncu obdobja prestrukturiranja sposobna realizirati donos, ki ji bo omogočil pokritje vseh stroškov in zagotovitev donosa lastniškega kapitala ob upoštevanju njenega profila tveganja. Hkrati naj bi po napovedih kapitalski položaj skupine ostal na zadovoljivi ravni.
(283)
Komisija se je seznanila z negativnim scenarijem, opisanim v načrtu prestrukturiranja skupine, ki so ga predložili grški organi. Navedeni negativni scenarij temelji na sklopu predpostavk, dogovorjenih s skladom HFSF. Upošteva daljšo in globljo recesijo ter hujšo deflacijo cen nepremičnin (112). Načrt prestrukturiranja kaže, da je skupina sposobna prenesti razumne obremenitve, saj skupina v negativnem scenariju ob koncu obdobja prestrukturiranja ostaja donosna in dobro kapitalizirana.
(284)
Znesek dodatnega kapitala, ki je bil zbran leta 2014, tj. 1,2 milijarde EUR, zadostuje za preživetje v osnovnem scenariju iz testa izjemnih situacij iz leta 2013 v obdobju prestrukturiranja in za poplačilo prednostnih delnic, kar je skupina izvedla aprila 2014 (113). Skupina bo grški centralni banki predložila tudi pogojni kapitalski načrt, v katerem bo navedla ukrepe, ki jih bo izvedla, če se bo gospodarsko okolje nadalje poslabšalo. Komisija opozarja, da je grška centralna banka pri ocenjevanju kapitalskih potreb v osnovnem scenariju že uvedla več prilagoditev, zaradi katerih so ocenjene kapitalske potrebe višje od kapitalskih potreb, ki jih je ocenila skupina v svojem osnovnem scenariju. Komisija zato meni, da je v osnovnih kapitalskih potrebah, kot jih je ocenila grška centralna banka, predvidena določena stopnja obremenitve. Da bi Komisija ugotovila, da je skupina sposobna preživeti, ne zahteva, da ima že na začetku dovolj kapitala, da pokrije kapitalske potrebe, ki jih je grška centralna banka ocenila v scenariju izjemnih situacij, saj je ta ocenjena raven potreb povezana z zelo velikimi obremenitvami, z zbiranjem kapitala marca 2014 pa se je pokazalo, da je skupina ponovno pridobila dostop do kapitalskih trgov.
(285)
Poleg tega je dobro, da skupina ne bo nadalje vlagala v obveznice zunaj naložbenega razreda, saj bo to prispevalo k ohranitvi njenega kapitalskega in likvidnostnega položaja.
(286)
Zato se sklene, da je skupina sprejela zadostne ukrepe za ponovno vzpostavitev uspešnega poslovanja.
7.6.3 Lastni prispevek in porazdelitev bremena
(287)
Kot je navedeno v sporočilu o prestrukturiranju, morajo banke in njihovi delničarji čim bolj prispevati k prestrukturiranju in tako zagotoviti, da se pomoč omeji na najmanjšo potrebno. Zato morajo banke za financiranje prestrukturiranja uporabiti svoje vire, na primer s prodajo sredstev, delničarji pa morajo absorbirati izgube banke, če je to mogoče.
7.6.3.1 Lastni prispevek skupine: odprodaje in znižanje stroškov
(288)
Skupina je že odprodala nekaj malih podjetij v tujini (Ukrajina) in zmanjšala del svojega portfelja, da bi okrepila svojo kapitalsko ustreznost in likvidnostni položaj. Skupina je na primer od leta 2009 do leta 2013 tujo aktivo zmanjšala za 1,9 milijarde EUR (114).
(289)
V načrtu prestrukturiranja je predvidena prodaja nadaljnjih sredstev v jugovzhodni Evropi, kot je opisano v uvodni izjavi 107. Ob upoštevanju dosedanjega zmanjšanja zadolževanja in že opravljenih odprodaj bo skupina po izvedbi navedenih zavez bistveno zmanjšala geografsko območje v jugovzhodni Evropi, na katerem deluje. Z zmanjševanjem mednarodnih sredstev skupine se bo zmanjšalo tudi naključno tveganje, da bo pomoč potrebna v prihodnosti. Zmanjševanje torej pripomore k zmanjšanju zneska pomoči na najmanjšega potrebnega.
(290)
Skupina je svoje zavarovalniške dejavnosti prodala leta 2007. Zato nima nobene znatne dejavnosti na navedenem trgu, ki bi jo bilo mogoče prodati in ustvariti sredstva.
(291)
Da bi skupina omejila svoje kapitalske potrebe, se je zavezala, da kapitala ne bo uporabljala za podporo svojim odvisnim podjetjem v tujini ali za njihovo povečanje, kot je opisano v uvodni izjavi 119. Poleg tega zaveze Grčije zagotavljajo, da skupina ne bo izvajala nadaljnjih prevzemov.
(292)
Skupina je začela izvajati tudi obsežen program za znižanje stroškov, kot je navedeno v oddelku 2.4.2. Njeni stroški se bodo do leta 2017 dodatno znižali. Število njenih zaposlenih se zmanjšuje, plače pa prilagajajo navzdol. Grčija se je zavezala tudi, da bo omejila nadomestila upravljavcem skupine, […].
7.6.3.2 Porazdelitev bremena na stare delničarje in novi kapital, zbran na trgu
(293)
Delež starih delničarjev skupine se je zmanjšal z izdajo pravic, ki je bila zaključena leta 2009 (115), nato pa še z dokapitalizacijo sklada HFSF (ukrep B4) in zbiranjem zasebnega kapitala iz leta 2013 in marca 2014. Na primer, delež delničarjev skupine, med katere so spadali vlagatelji, ki so vložili kapital leta 2009, je pred dokapitalizacijo iz pomladi 2013 znašal 100 %, po njej pa le 4,9 %. Poleg tega skupina dividend v denarnih sredstvih ni izplačala že od leta 2008. Ob navedeni porazdelitvi bremena starih delničarjev je skupina od začetka krize leta 2008 zbrala znaten znesek zasebnega kapitala, tj. 986 milijonov EUR leta 2009, 550 milijonov EUR leta 2013 in 1 200 milijonov EUR leta 2014.
7.6.3.3 Porazdelitev bremena na imetnike podrejenega dolga
(294)
Imetniki podrejenega dolga skupine so prispevali h kritju stroškov prestrukturiranja skupine. Skupina je izvedla več ukrepov upravljanja obveznosti, da bi ustvarila kapital. Skupni znesek zamenjanih obveznosti je znašal 828 milijonov EUR, kapitalski dobiček pa 436 milijonov EUR, kot je opisano v uvodni izjavi 114.
(295)
Za preostale neporavnane instrumente velja prepoved kuponov, navedena v uvodni izjavi 124. Zato Komisija meni, da je zagotovljena ustrezna porazdelitev bremena zasebnih hibridnih vlagateljev skupine in da so v zvezi s tem izpolnjene zahteve iz sporočila o prestrukturiranju.
7.6.3.4 Sklepna ugotovitev o lastnem prispevku in porazdelitvi bremena
(296)
Lastni prispevek in porazdelitev bremena, zlasti v obliki prodaje premoženja in zmanjšanjem portfelja posojil, sta v primerjavi s skupnim zneskom dokapitalizacij, prejetih od države, precej nižja od tega, kar Komisija običajno šteje za zadostno. Zmanjšanje se nanaša le na tuje dejavnosti (116), ki predstavljajo omejen del skupine (117), v okviru prestrukturiranja pa ni predvideno nobeno zmanjšanje obsega portfelja posojil in vlog v Grčiji. Vendar se lahko ob upoštevanju elementov, obravnavanih v oddelku 7.6.1, in zlasti dejstev, da je banka Alpha Bank prejela najmanj pomoči med velikimi grškimi bankami, prejeta pomoč pa v celoti izpolnjuje pogoje za izvzetje iz točke 14 sporočila o podaljšanju iz leta 2011, na podlagi katere lahko Komisija sprejme nižji lastni prispevek in porazdelitev bremena, za načrt prestrukturiranja šteje, da zagotavlja ustrezne ukrepe za lastni prispevek in porazdelitev bremena.
7.6.4 Ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence
(297)
Sporočilo o prestrukturiranju zahteva, da se v načrtu prestrukturiranja predlagajo ukrepi za omejevanje izkrivljanja konkurence in zagotavljanje konkurenčnega bančnega sektorja. Poleg tega morajo navedeni ukrepi obravnavati tudi vprašanja moralnega tveganja in zagotoviti, da se državna pomoč ne uporabi za financiranje protikonkurenčnega ravnanja.
(298)
V točki 31 sporočila o prestrukturiranju je navedeno, da mora Komisija pri ocenjevanju zneska pomoči in izkrivljanja konkurence, ki pri tem nastane, upoštevati absolutni in relativni znesek prejete državne pomoči ter stopnjo porazdelitve bremena in položaj na trgu, ki ga bo finančna ustanova imela po prestrukturiranju. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je skupina od države prejela kapitalsko podporo, enako 12 % njene tveganju prilagojene aktive (118). Poleg tega je skupina 30. novembra 2011 pridobila likvidnostna jamstva v višini 14 milijard EUR, 30. septembra 2011 pa državna obligacijska posojila v višini 1,6 milijarde EUR, kar skupaj predstavlja 25 % bilance stanja skupine na navedeni datum. Skupina je prejela tudi izredno likvidnostno pomoč z državnim jamstvom. Ukrepi za omejitev morebitnih izkrivljanj konkurence so torej zaradi navedenega visokega zneska pomoči utemeljeni. Poleg tega je tržni delež skupine v Grčiji velik, saj je 31. decembra 2012 obsegal 15-odstotni tržni delež na področju posojil in 13-odstotni tržni delež na področju vlog. Prevzem banke Emporiki Bank, v manjši meri pa tudi treh zadružnih bank in grških dejavnosti banke Citibank, je povečal tržne deleže skupine. Po prevzemu banke Emporiki Bank je imela skupina na področju vlog v Grčiji 30. junija 2013 21-odstotni tržni delež, njeni tržni deleži na področju stanovanjskih hipotekarnih posojil, posojil potrošnikom in posojil podjetjem pa so bili 23-, 20- oziroma 21-odstotni (119). Po prevzemu grških dejavnosti banke Citibank se je tržni delež skupine na področju vlog povečal za manj kot 1 %.
(299)
Komisija opozarja, da so težave skupine nastale predvsem zaradi zunanjih pretresov, kot sta grška dolžniška kriza in dolgotrajna recesija, ki je po letu 2008 povzročila motnje v grškem gospodarstvu, kot je navedeno v uvodni izjavi 69 sklepa o začetku postopka za skupino Alpha. Potreba po obravnavi vprašanj moralnega tveganja je majhna, saj skupina ni prevzemala prevelikih tveganj. Kot je navedeno v oddelku 7.6.1 tega sklepa, so ukrepi pomoči ob upoštevanju navedenih dejavnikov manj izkrivljajoči, zato je potreba po ukrepih za omejitev izkrivljanja konkurence manjša. Zato lahko Komisija izjemoma sprejme, da načrt prestrukturiranja kljub visokemu znesku pomoči in velikemu tržnemu deležu ne predvideva zmanjšanja bilance stanja in posojil v Grčiji.
(300)
Vendar Komisija ugotavlja, da so državne dokapitalizacije skupini omogočile opravljanje bančnih dejavnosti na tujih trgih.
(301)
Komisija glede tega ugotavlja, da bo skupina poleg že zmanjšane zadolženosti in izvedenega prestrukturiranja nadalje prestrukturirala in zmanjšala svojo tujo aktivo do 30. junija 2018 (120) ob zavezi, da za financiranje rasti navedenih dejavnosti ne bo uporabila pomoči. Pomoč torej ne bo uporabljena za izkrivljanje konkurence na navedenih tujih trgih.
(302)
Grčija se je zavezala tudi k prepovedi prevzemov, ki zagotavlja, da skupina prejete državne pomoči ne bo uporabila za prevzem novih podjetij. Navedena prepoved prispeva k zagotavljanju, da se bo pomoč uporabila izključno v podporo ponovni vzpostavitvi uspešnega bančnega poslovanja v Grčiji in ne na primer za rast na tujih trgih.
(303)
Zaveza za znižanje nevzdržno visokih obrestnih mer, ki jih skupina plačuje za grške vloge, zagotavlja tudi, da se pomoč ne bo uporabila za financiranje nevzdržnih strategij zbiranja vlog, ki izkrivljajo konkurenco na grškem trgu. Podobno bo zaveza za izvajanje strogih smernic v zvezi z oblikovanjem cen novih posojil na podlagi ustrezne ocene kreditnega tveganja skupini preprečila izkrivljanje konkurence na grškem trgu z neustreznimi strategijami oblikovanja cen posojil za stranke.
(304)
Ob upoštevanju posebnega položaja, opisanega v oddelku 7.6.1, in ukrepov, predvidenih v načrtu prestrukturiranja, Komisija meni, da obstajajo ustrezni zaščitni ukrepi za omejitev izkrivljanja konkurence.
7.7 SPREMLJANJE
(305)
V skladu z oddelkom 5 sporočila o prestrukturiranju se zahtevajo redna poročila, na podlagi katerih lahko Komisija preveri, ali se načrt prestrukturiranja ustrezno izvaja. Kot je navedeno v zavezah Grčije (121), bo Grčija zagotovila, da bo do konca obdobja prestrukturiranja, tj. do 31. decembra 2018, skrbnik spremljanja, ki ga je skupina že imenovala s soglasjem Komisije, spremljal zaveze Grčije v zvezi s prestrukturiranjem dejavnosti v Grčiji in v tujini ter upravljanjem podjetij in komercialnimi dejavnostmi. Zato se lahko sklene, da bo izvajanje načrta prestrukturiranja ustrezno spremljano.
8. SKLEPNA UGOTOVITEV
(306)
Sklene se, da je Grčija nezakonito izvajala ukrepe pomoči B1, B2, B3 in B4 s kršitvijo člena 108(3) Pogodbe, saj jih je izvajala pred uradno odobritvijo Komisije. Vendar Komisija ugotavlja, da načrt prestrukturiranja skupaj z zavezami iz Priloge zagotavlja ponovno vzpostavitev dolgoročnega uspešnega poslovanja skupine in da je ustrezen v zvezi s porazdelitvijo bremena in lastnim prispevkom ter primeren in sorazmeren za izničenje učinkov izkrivljanja konkurence zaradi ukrepov pomoči, ki so proučeni v tem sklepu. Predloženi načrt prestrukturiranja in zaveze izpolnjujejo merila iz sporočila o prestrukturiranju, zato se lahko ukrepi pomoči štejejo za združljive z notranjim trgom -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
1. Naslednji ukrepi, ki jih izvaja Grčija, pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe:
(a)
izredna likvidnostna pomoč, ki jo je banki Alpha Bank S.A. zagotovila grška centralna banka in zajamčila Grčija (ukrep L2);
(b)
druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 042 milijonov EUR, ki jo je decembra 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil grški sklad za finančno stabilnost (v nadaljnjem besedilu: sklad HFSF) (ukrep B2);
(c)
pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 1 629 milijonov EUR, ki jih je 21. decembra 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B3);
(d)
dokapitalizacija v višini 4 021 milijonov EUR, ki jo je spomladi 2013 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B4).
2. Financiranje skupne likvidnostne vrzeli v višini 427 milijonov EUR, ki jo je sklad HFSF izvedel v okviru prenosa izbranih sredstev in obveznosti bank Cooperative Bank of Dodecanese, Evia Cooperative Bank in Cooperative Bank of Western Macedonia na banko Alpha Bank S.A. decembra 2013, ne pomeni državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe.
3. Ob upoštevanju načrta prestrukturiranja za skupino Alpha Bank Group (banka Alpha Bank z vsemi njenimi odvisnimi podjetji in podružnicami), ki je bil predložen 12. junija 2014, in zavez, ki jih je na isti datum predložila Grčija, je z notranjim trgom združljiva naslednja državna pomoč:
(a)
kapitalska injekcija v višini 940 milijonov EUR, ki jo je maja 2009 Grčija dodelila banki Alpha Bank S.A. v okviru ukrepa dokapitalizacije (ukrep A);
(b)
izredna likvidnostna pomoč, ki jo od julija 2011 banki Alpha Bank S.A. zagotavlja grška centralna banka in jamči Grčija, in sicer v višini 23,6 milijarde EUR dne 31. decembra 2012 (ukrep L2);
(c)
prva premostitvena dokapitalizacija v višini 1 900 milijonov EUR, ki jo je maja 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B1);
(d)
druga premostitvena dokapitalizacija v višini 1 042 milijonov EUR, ki jo je decembra 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B2);
(e)
pismo o zavezi za zagotovitev sredstev v višini 1 629 milijonov EUR, ki jih je 21. decembra 2012 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B3);
(f)
dokapitalizacija v višini 4 021 milijonov EUR, ki jo je maja 2013 banki Alpha Bank S.A. dodelil sklad HFSF (ukrep B4).
Člen 2
Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.
V Bruslju, 9. julija 2014