PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/501
ze dne 24. března 2015
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s členskými státy,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1. Zahájení řízení
(1)
Dne 26. června 2014 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila antidumpingové šetření týkající se dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“) do Unie na základě článku 5 základního nařízení. V Úředním věstníku Evropské unie uveřejnila příslušné oznámení (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
(2)
Komise zahájila toto šetření na základě podnětu podaného dne 13. května 2014 sdružením Eurofer (dále jen „žadatel“) jménem výrobců plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli v Unii, kteří podali podnět. Žadatel představuje přibližně 50 % celkové výroby plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.
(3)
Dne 14. srpna 2014 Komise zahájila antisubvenční šetření týkající se dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z ČLR do Unie a zahájila samostatné šetření. Oznámení o zahájení antisubvenčního řízení zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (3).
1.2. Celní evidence
(4)
Na základě podnětu žadatele podporovaného požadovanými důkazy přijala Komise dne 15. prosince 2014 prováděcí nařízení (EU) č. 1331/2014 (4), kterým se zavádí celní evidence dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu, a to počínaje dnem 17. prosince 2014.
1.3. Zúčastněné strany
(5)
V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a čínské a tchajwanské orgány, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti. Komise o zahájení šetření rovněž informovala výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“) a Jihoafrické republice a vyzvala je k účasti. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o USA jako o třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(6)
Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
a) Výběr vzorku
(7)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.
Výběr vzorku výrobců v Unii
(8)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že vybrala prozatímní vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě objemu výroby. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Výrobci v Unii vybraní do vzorku představovali přibližně 50 % objemu výroby. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k prozatímnímu vzorku vyjádřily. K prozatímnímu vzorku nebyly vzneseny žádné připomínky a prozatímní vzorek byl potvrzen. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
Výběr vzorku dovozců
(9)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(10)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet jedna dovozců, kteří nejsou ve spojení. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek čtyři z nich na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci vedeny ohledně výběru vzorku konzultace.
(11)
Komise obdržela připomínky týkající se vlastnické struktury jednoho z vybraných dovozců. Zúčastněné strany tvrdily, že jeden dovozce by do vzorku neměl být zahrnut, protože je ve spojení s jedním výrobcem v Unii. Tento dovozce však nebyl ve spojení s žádnými výrobci v Unii během období šetření, nýbrž až následně. Kromě toho pojem „dovozce, který není ve spojení“, znamená, že daný dovozce není ve spojení s vyvážejícími výrobci. Dovozce, který není ve spojení, totiž může být ve spojení s výrobcem v Unii.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců na Tchaj-wanu
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce na Tchaj-wanu, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala zástupce Tchaj-wanu při EU, aby našli a/nebo kontaktovali případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(13)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem devět údajných vyvážejících výrobců. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek čtyř vývozců (z nichž tři jsou ve spojení) na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
(14)
Šetření ukázalo, že dvě společnosti zařazené do vzorku a dvě spolupracující společnosti nezařazené do vzorku nesplňují definici vyvážejícího výrobce, jelikož působí pouze jako střediska služeb a dotčený výrobek používají jako výrobní vstup. Bylo zjištěno, že tyto společnosti nemají zařízení pro válcování za tepla ani za studena a jejich přidaná hodnota je s ohledem na náklady jejich vstupů nevýznamná. Ve skutečnosti kupují a prodávají různé druhy dotčeného výrobku (viz 26. až 28. bod odůvodnění níže).
(15)
Jedna z těchto společností je však ve spojení s vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku. Proto byla v šetření považována za součást uvedené skupiny společností. Po vyloučení společnosti, jež neodpovídala definici vyvážejícího výrobce, ze vzorku představuje zbytek vzorku nejméně zhruba 48 % celkového objemu vývozu z Tchaj-wanu do Unie a přibližně 80 % domácího prodeje na Tchaj-wanu. Vzorek byl tudíž stále reprezentativní.
(16)
Komise vyloučila z výpočtu všech individuálních dumpingových rozpětí a úrovně pro odstranění újmy ostatní tři společnosti. V důsledku toho nebyla pro tyto tři společnosti stanovena žádná celní sazba.
Individuální zjišťování
(17)
Jeden vyvážející výrobce z Tchaj-wanu požádal o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení a toto individuální zjišťování mu bylo přiznáno.
Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(18)
Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala orgány ČLR, aby našly a/nebo kontaktovaly případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.
(19)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm vyvážejících výrobců v ČLR. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek čtyř společností ze dvou skupin na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány v dotčené zemi konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky.
b) Formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství pro vyvážející výrobce v ČLR
(20)
Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství všem spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku a spolupracujícím vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, kteří si přáli požádat o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení, známému sdružení vyvážejících výrobců a orgánům ČLR. Žádný z vyvážejících výrobců o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádal.
c) Dotazník
(21)
Komise zaslala dotazníky čínským a tchajwanským vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům, kteří si přáli požádat o individuální zjišťování, výrobcům ve dvou potenciálních srovnatelných zemích, jakož i výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, zařazeným do vzorku a rovněž uživatelům, kteří se přihlásili.
(22)
Na dotazník odpověděli čtyři čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku, čtyři tchajwanští vyvážející výrobci zařazení do vzorku (včetně dvou, kteří - jak se ukázalo - nebyli vyvážejícími výrobci), jeden tchajwanský vyvážející výrobce, který žádal o individuální zjišťování, dva výrobci v USA (srovnatelné zemi), čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazení do vzorku a šest uživatelů.
d) Inspekce na místě
(23)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Itálie
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios a Madrid, Španělsko
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Francie
Středisko služeb společnosti Acciai Speciali Terni S.P.A., které je ve spojení
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Itálie
Žadatel
-
Eurofer, Brusel, Belgie
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei city
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung city
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien city
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Šanghaj
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan City
Dovozce v Unii, který je ve spojení s výrobcem
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburk, Německo
(24)
Komise uspořádala slyšení, včetně slyšení u úředníka pro slyšení, s vyvážejícími výrobci, sdruženími a dovozci.
1.4. Období šetření a posuzované období
(25)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2013 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(26)
Dotčeným výrobkem jsou ploché válcované výrobky z korozivzdorné oceli, dále již neupravené, pouze válcované za studena (úběrem za studena) pocházející z Číny a Tchaj-wanu, v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89 (dále jen „dotčený výrobek“).
(27)
Ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli mají širokou škálu použití, například při výrobě domácích spotřebičů (například vnitřních částí praček a myček nádobí), svařovaných trubek a zdravotnických prostředků, jakož i v odvětví zpracování potravin a v automobilovém průmyslu.
(28)
Šetřením bylo prokázáno, že různé druhy dotčeného výrobku mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům.
2.2. Obdobný výrobek
(29)
Bylo zjištěno, že ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli vyráběné a prodávané v dotčených zemích a ve srovnatelné zemi mají v podstatě stejné fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní použití jako ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli vyráběné v dotčených zemích a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
2.3. Tvrzení týkající se definice výrobku
(30)
Zúčastněné strany tvrdily, že některé typy výrobku (včetně úzkých a precizních pásků) by měly být vyloučeny z oblasti působnosti šetření, protože výrobci v Unii nemohou plně zásobovat těmito segmenty trhu. Výrobní odvětví Unie však poskytlo důkazy, že jsou těmito segmenty trhu skutečně schopni plně zásobovat.
(31)
Pokud jde o precizní pásky, strany dále tvrdily, že Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise rozhodlo o vyloučení tohoto typu výrobku z příslušného výrobkového trhu, a to ve své analýze týkající se spojení podniků Outokumpu/INOXUM (5). Nicméně definice trhu ve věci týkající se spojení podniků se zaměřuje na nahraditelnost na straně poptávky a na straně nabídky. V případě antidumpingu je trh definován fyzickými vlastnostmi výrobku, který je předmětem šetření. Proto se v případě antidumpingu mohou typy výrobku lišit v některých parametrech (šířka, tolerance, mechanické vlastnosti). Kromě toho tento typ výrobku byl od samého počátku součástí šetření, jelikož výrobci precizních pásků v Unii byli kontaktováni při ověření postavení.
(32)
Komise proto tvrzení odmítla a rozsah definice výrobku, který je předmětem šetření, ponechala beze změny.
3. DUMPING
3.1. ČLR
3.1.1. Běžná hodnota
3.1.1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 uvedeného nařízení pro vyvážející výrobce v ČLR, kteří podali žádost a prokázali, že splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) uvedeného nařízení, a mohlo by jim být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
(34)
Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, si Komise vyžádala nezbytné informace tím, že požádala vyvážející výrobce o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Žádný z nich o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádal.
3.1.1.2. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi.
(36)
V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o USA, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(37)
Komise kontaktovala řadu potenciálních srovnatelných zemích (Indii, Jižní Afriku, Jižní Koreu, Tchaj-wan a USA) a na základě obdržených informací požádala 32 známých výrobců obdobného výrobku v Jižní Africe, Jižní Koreji a USA o poskytnutí informací. O výrobcích v Indii neobdržela žádné informace, a Indie tudíž nemohla být považována za potenciální srovnatelnou zemi. Tchaj-wan je předmětem stejného šetření, a informace poskytnuté výrobci, jichž se šetření týkalo, byly tedy za tímto účelem zohledněny.
(38)
Pouze dva výrobci v USA odpověděli na dotazník pro výrobce ve srovnatelné zemi. Komise tedy musela vybrat mezi USA a Tchaj-wanem.
(39)
V USA existují alespoň čtyři velcí výrobci obdobného výrobku (tři jsou vertikálně integrovaní a jeden nikoli) a celková výroba a spotřeba jsou srovnatelné s ČLR. Na Tchaj-wanu existuje jedna velká vertikálně integrovaná skupina výrobců, která řídí trh bez ohledu na existenci několika malých neintegrovaných výrobců. Výrobní proces v USA je podobný jako na Tchaj-wanu a přinejmenším jako u některých vyvážejících výrobců v ČLR. Suroviny používané v USA a na Tchaj-wanu jsou v zásadě stejné. V USA existují antidumpingová cla namířená proti Japonsku, Jižní Koreji a Tchaj-wanu a na Tchaj-wanu cla namířená proti ČLR a Jižní Koreji. Nicméně dovoz obdobného výrobku do USA a na Tchaj-wan je významný a během období šetření představuje přibližně 17 %, resp. 37 % celkové spotřeby těchto států. Hlavními zeměmi vyvážejícími do USA jsou Mexiko, ČLR, Tchaj-wan, Francie, Finsko, Japonsko a Německo a na Tchaj-wan pak ČLR, Jižní Korea, Japonsko, Finsko a Vietnam.
(40)
S ohledem na tyto okolnosti jsou USA považovány za vhodnější srovnatelnou zemi ze dvou hlavních důvodů:
i)
zatímco trh v USA je velmi konkurenční, trh a ceny plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli na Tchaj-wanu se do značné míry řídí jednou skupinou společností,
ii)
domácí trh na Tchaj-wanu je podstatně menší než v ČLR a USA.
(41)
Zúčastněné strany nesouhlasily s použitím USA jako srovnatelné země především kvůli údajnému rozdílnému výrobnímu postupu a rozdílnému druhu surovin používaných při výrobě. Tvrdily, že v tomto ohledu bude Tchaj-wan, který je rovněž zahrnut do tohoto šetření, vhodnější srovnatelnou zemí než USA.
(42)
Komise v této fázi dospěla k závěru, že USA jsou vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.1.1.3. Běžná hodnota (srovnatelná země)
(43)
Informace obdržené od spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(44)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje dvou spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi reprezentativní. Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku každého čínského vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku do Unie. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje dvou spolupracujících výrobců obdobného výrobku na domácím trhu ve srovnatelné zemi reprezentativní.
(45)
Komise následně určila u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(46)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(47)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
i)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a
ii)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(48)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období šetření. Komise zohlednila veškeré transakce vykázané jako domácí prodej, neboť nebyl důvod pochybovat o tom, že byl určen k domácí spotřebě.
(49)
Běžná hodnota je skutečná domácí cena jednotlivých typů výrobku pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:
i)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
ii)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
3.1.2. Vývozní cena
(50)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku prodávali výrobek na vývoz do Unie buď přímo nezávislým odběratelům, nebo - v případě jednoho vyvážejícího výrobce - prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce.
(51)
Jestliže vyvážející výrobci dotyčný výrobek prodávali na vývoz přímo nezávislým odběratelům v Unii, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie.
(52)
Pokud vyvážející výrobce prodával dotčený výrobek na vývoz do Unie prostřednictvím společnosti ve spojení, která působila jako dovozce, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byl dovezený výrobek v Unii poprvé znovu prodán nezávislému odběrateli. V tomto případě byly provedeny úpravy cen o všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, režijních a správních nákladů, a o dosažený zisk.
3.1.3. Srovnání
(53)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu.
(54)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejší náklady, balení, úvěry, bankovní poplatky a provize.
3.1.4. Dumpingová rozpětí
(55)
U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi (viz 43. až 49. bod odůvodnění výše) s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(56)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením představují:
Tabulka 1
Dumpingová rozpětí, ČLR
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
U spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vypočítala Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě váženého průměru dumpingových rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(58)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 30,0 %.
(59)
U všech ostatních vyvážejících výrobců v dotčené zemi stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(60)
Úroveň spolupráce byla považována za vysokou a na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení dumpingového rozpětí pro zbývající podniky hodnotu té ze společností zařazených do vzorku, jejíž dumpingové rozpětí je nejvyšší.
(61)
Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:
Tabulka 2
Dumpingová rozpětí, ČLR
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Baosteel Group: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
TISCO Group: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Ostatní spolupracující společnosti
30,0
Všechny ostatní společnosti
34,9
3.2. Tchaj-wan
3.2.1. Běžná hodnota
(62)
Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje u každého vyvážejícího výrobce, který je předmětem šetření, reprezentativní. Za vyvážející výrobce, kteří jsou předmětem šetření, Komise považovala vyvážející výrobce zařazené do vzorku a jednoho vyvážejícího výrobce, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování. Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého během období šetření do Unie.
(63)
Komise zjistila, že objem domácího prodeje vykázaný vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem šetření, zahrnoval významné množství obdobného výrobku prodávaného distributorům, kteří jej dále vyváželi. Výpočet na základě dostupných údajů o výrobě od spolupracujících společností a statistik týkajících se dovozu a vývozu obdobného výrobku na Tchaj-wanu potvrdil, že domácí prodej vykázaný spolupracujícími vyvážejícími výrobci zahrnoval přibližně 50 % nepřímého prodeje na vývoz, který nebyl určen k domácí spotřebě.
(64)
Komise dále zjistila, že na domácím trhu na Tchaj-wanu existoval systém slev. Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vysvětlil, že tento systém byl vymyšlen s cílem poskytnout pobídku místním střediskům služeb (distributorům), která dále vyvážela jejich výrobky z oceli. Protože ceny stanovené na domácím trhu dvěma hlavními výrobci, včetně slev, jsou v širokém měřítku měsíčně sdělovány všem distributorům, bylo i při neexistenci slev poskytovaných jinými výrobci jejich odběratelům stanovování cen za zboží, jež končí na tuzemském trhu, i za dále vyvážené zboží značně ovlivněno tchajwanským systémem stanovování cen.
(65)
S ohledem na zjištění vyplývající z inspekcí na místě byli tři vyvážející výrobci požádáni, aby přezkoumali prodej, který vykázali pro domácí trh na Tchaj-wanu, a odstranili veškerý prodej, který nebyl určen k domácí spotřebě. Tito výrobci však pouze potvrdili, že neznali konečné místo určení obdobného výrobku, jejž prodávali svým zákazníkům.
(66)
Jak je vysvětleno výše v 63. bodě odůvodnění, a aby se zajistilo, že běžná hodnota se zakládala pouze na cenách stanovených pro domácí spotřebu, zaujala Komise k výpočtu prozatímního dumpingu konzervativní přístup a použila vykázaný prodej koncovým uživatelům na Tchaj-wanu. Komise považovala za koncové uživatele veškeré hospodářské subjekty, jež dále transformovaly obdobný výrobek na jiný výrobek, který již dále nebyl obdobným výrobkem. Z domácího prodeje byl vyloučen prodej distributorům nebo obchodníkům, protože Komise během šetření zjistila, že jeden z hlavních distributorů na Tchaj-wanu, který nakupoval velký objem obdobného výrobku, jejž jeho dodavatelé vykázali v rámci domácího prodeje, většinu takto zakoupeného objemu vyvážel.
(67)
Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje každého jednotlivého vyvážejícího výrobce obdobného výrobku, který je předmětem šetření, na domácím trhu reprezentativní.
(68)
Komise následně určila u vyvážejících výrobců, kteří jsou předmětem šetření, s reprezentativním domácím prodejem typy výrobku prodávané na domácím trhu, jež byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(69)
Poté Komise prověřovala, zda jsou typy výrobku prodávané výrobci, kteří jsou předmětem šetření, na jejich domácím trhu ve srovnání s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Objem domácího prodeje určitého typu výrobku je považován za reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představuje během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.
(70)
Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.
(71)
Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:
i)
objem prodeje typu výrobku, prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou vypočteným výrobním nákladům nebo přesahující tyto náklady, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu a
ii)
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(72)
V takovém případě je běžná hodnota vážený průměr cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období šetření.
(73)
Běžná hodnota je skutečná cena jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:
i)
objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo
ii)
vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.
(74)
Analýza domácího prodeje ukázala, že u některých typů výrobku byl domácí prodej ziskový a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než výrobní náklady. Proto byla běžná hodnota vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu uskutečněného v období šetření (v případě, že byly splněny podmínky uvedené výše v 71. bodě odůvodnění), nebo jako vážený průměr pouze ziskového prodeje (v případě, že tyto podmínky splněny nebyly). Jelikož prodej některých typů obdobného výrobku byl nulový nebo nedostatečný, anebo v případech, kdy v běžném obchodním styku nebyl zjištěn žádný prodej, vypočítala Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
(75)
Běžná hodnota byla vypočítána přidáním těchto položek k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež vznikly vyvážejícím výrobcům, kteří jsou předmětem šetření, během období šetření:
i)
vážených průměrných prodejních, režijních a správních nákladů vynaložených během období šetření vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem šetření, při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku a
ii)
váženého průměrného zisku dosaženého během období šetření vyvážejícími výrobci, kteří jsou předmětem šetření, při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(76)
U jednoho z šetřených vyvážejících výrobců byly upraveny výrobní náklady. Jelikož značné množství vstupů používaných k výrobě obdobného výrobku bylo rovněž zajištěno prostřednictvím dodavatele ve spojení, nahradila Komise náklady na nákup těchto vstupů výrobními náklady vstupů šetřeného vyvážejícího výrobce.
(77)
U téhož vyvážejícího výrobce Komise rovněž zjistila, že byla dvakrát započtena úprava o hodnotu šrotu, protože množství vstupů přetvořených na konečné výrobky bylo vykázáno jako čisté množství bez šrotu. Komise proto zamítla odpočty hodnoty šrotu z výrobních nákladů konečného výrobku.
(78)
U typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají v reprezentativních množstvích, byly doplněny průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro tyto typy. U typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají vůbec, nebo jestliže nebyl zjištěn žádný prodej v běžném obchodním styku, byly doplněny vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk ze všech běžných obchodních transakcí na domácím trhu.
3.2.2. Vývozní cena
(79)
Šetření vyvážející výrobci prodávali dotčený výrobek na vývoz buď přímo nezávislým odběratelům v Unii, nebo prostřednictvím nezávislých distributorů na Tchaj-wanu. Vývozní cena byla proto stanovena na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3.2.3. Srovnání
(80)
Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny šetřených vyvážejících výrobců na základě ceny ze závodu.
(81)
Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejší náklady, balení, úvěry, bankovní poplatky a provize.
(82)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku nepoužili směnné kurzy uvedené v antidumpingových dotaznících, které jim byly zaslány před inspekcí na místě. Komise tudíž přepočítala transakce s použitím směnných kurzů uvedených v dotaznících.
3.2.4. Dumpingová rozpětí
(83)
U vyvážejících výrobců, kteří jsou předmětem šetření, včetně dvou společností ve spojení zařazených do vzorku a jedné společnosti, jíž bylo přiznáno individuální zjišťování, Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(84)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Tabulka 3
Dumpingová rozpětí, Tchaj-wan
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (individuální zjišťování)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. a Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí vypočetla v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo tudíž stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(86)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 10,9 %.
(87)
U všech ostatních společností v dotčené zemi stanovila Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících společností do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu - jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu - z dotčené země do Unie.
(88)
Úroveň spolupráce byla v tomto případě považována za vysokou a na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení dumpingového rozpětí pro zbývající podniky úroveň té ze společností, jejíž dumpingové rozpětí je nejvyšší.
(89)
Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:
Tabulka 4
Dumpingová rozpětí, Tchaj-wan
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. a Yieh United Steel Corporation
10,9
Ostatní spolupracující společnosti
10,9
Všechny ostatní společnosti
12,0
4. ÚJMA
4.1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(90)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devět známých výrobců. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(91)
Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na více než 3 miliony tun. Tento číselný údaj Komise stanovila na základě veškerých dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, například informací získaných od výrobců zařazených do vzorku a údajů uvedených v podnětu pro ostatní výrobce v Unii. Největší výrobce v Unii nespolupracoval, ani neměl proti podnětu výhrady. Při šetření spolupracovalo šest výrobců v Unii představujících přibližně 55 % prodeje a výroby v Unii. Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, do vzorku byli vybráni čtyři výrobci v Unii, kteří představují přibližně 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.
(92)
Zúčastněné strany tvrdily, že jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku by měl být vyloučen z definice výrobního odvětví Unie, neboť podstatné množství dotčeného výrobku dovážel. Dovoz uskutečňovaný tímto výrobcem v Unii z dotčených zemí však představoval méně než 5 % celkového dovozu dotčeného výrobku a méně než 2 % objemu jeho prodeje v Unii. Na tomto základě se má v této fázi za to, že tento výrobce v Unii byl součástí výrobního odvětví Unie.
(93)
Zúčastněné strany tvrdily, že nezahrnutí největšího výrobce v Unii do vzorku činí vzorek nereprezentativním. Jak již bylo uvedeno, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku představují přibližně 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Komise tudíž dospěla k závěru, že vzorek je reprezentativní. V každém případě se tento největší výrobce nepřihlásil.
4.2. Spotřeba v Unii
(94)
Komise stanovila spotřebu v Unii na základě údajů o objemech prodeje vlastní produkce výrobního odvětví Unie shromážděných od výrobců zařazených do vzorku, údajů uvedených v podnětu pro ostatní výrobce v Unii a údajů o objemech dovozu na trh Unie získaných ze statistik Eurostatu.
(95)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 5
Spotřeba v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Spotřeba v Unii
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Index
100
103
103
104
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět, Eurostat.
(96)
Spotřeba v Unii během posuzovaného období průběžně rostla o 4 %.
4.3. Dovoz z dotčených zemí
4.3.1. Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(97)
Komise zjišťovala, zda by dovoz dotčeného výrobku z dotčených zemí neměl být posouzen souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(98)
Dumpingové rozpětí stanovené s ohledem na dovoz z ČLR a Tchaj-wanu bylo vyšší než úroveň považovaná za nepatrnou podle čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Objem dovozu z každé dotčené země nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Podíl na trhu během období šetření činil 5,1 % pro Tchaj-wan a 4,3 % pro ČLR.
(99)
Podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovým dovozem z ČLR a Tchaj-wanu a obdobným výrobkem byly podobné. Přesněji řečeno dovážené výrobky soutěžily spolu navzájem i s obdobným výrobkem vyráběným v Unii, neboť všechny výrobky splňují stejné celosvětové normy, a jsou tudíž vzájemně zaměnitelné. Rovněž jsou prodávány prostřednictvím stejných prodejních kanálů a podobným kategoriím odběratelů.
(100)
Tchajwanské sdružení odvětví železa a oceli (dále jen „TSIIA“) tvrdilo, že Komise by neměla souhrnně posuzovat účinky dumpingového dovozu z ČLR a Tchaj-wanu. Tvrdilo, že ačkoli ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli lze považovat za obdobné ve smyslu základního nařízení, nevztahují se na tchajwanský prodej na trhu Unie stejné podmínky hospodářské soutěže jako na čínský dovoz. Zejména by se měly lišit, pokud jde o třídy a jakost, přičemž tchajwanské výrobky dosahují vyšší jakosti.
(101)
Tvrzení týkající se různých tříd se vztahuje pouze na speciální výrobky, jež představují méně než 1 % dovozu. Kromě toho všechny výrobky (z EU, ČLR i Tchaj-wanu) splňují stejné celosvětové normy a nebyla předložena žádná tvrzení, jež by kvantifikovala rozdíly ve fyzických vlastnostech mezi obdobným výrobkem vyráběným v Unii a dováženým výrobkem, takže tento argument je neopodstatněný. Námitka byla proto zamítnuta.
(102)
Všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byla tudíž splněna a dovoz z ČLR a Tchaj-wanu byl pro účely stanovení újmy posouzen souhrnně.
4.3.2. Objem dovozu z dotčených zemí a jeho podíl na trhu
(103)
Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů o objemu dovozu ze statistik Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na stejném základě.
(104)
Dovoz z dotčených zemí do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 6
Objem dovozu a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (tuny)
56 477
95 876
87 759
143 420
Index
100
170
155
254
Podíl na trhu (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Index
100
165
151
243
Objem dovozu z Tchaj-wanu (tuny)
127 664
173 968
132 392
169 097
Index
100
136
104
132
Podíl na trhu (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Index
100
133
101
127
Objem dovozu z dotčených zemí (tuny)
184 140
269 845
220 151
312 517
Index
100
147
120
170
Podíl na trhu (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Index
100
143
116
163
Zdroj: Eurostat.
(105)
Souhrnný dovoz z dotčených zemí vzrostl mezi rokem 2010 a obdobím šetření o 70 % ze 184 140 tun na 312 517 tun. Dovoz během celého posuzovaného období neustále rostl s výjimkou roku 2012, kdy byl objem dovozu vyšší než v roce 2010, ale pod úrovní roku 2011.
(106)
Souhrnný podíl na trhu se v posuzovaném období zvýšil o 63 % z 5,8 % na 9,5 %. Podobně jako objem dovozu během celého posuzovaného období neustále rostl i podíl na trhu, s výjimkou roku 2012.
4.3.3. Dovozní ceny u dovozu z dotčených zemí a cenové podbízení
(107)
Dovozní ceny stanovila Komise na základě údajů o hodnotě a objemu dovozu ze statistik Eurostatu. Cenové podbízení dovozu bylo stanoveno na základě odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku a vyvážejícím výrobcem, jemuž bylo přiznáno individuální zjišťování, uvedenými v 17. bodě odůvodnění výše.
(108)
Vážená průměrná dovozní cena z dotčených zemí do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 7
Dovozní ceny
2010
2011
2012
Období šetření
ČLR (EUR/tuna)
2 175
2 280
2 253
2 008
Index
100
105
104
92
Tchaj-wan (EUR/tuna)
2 268
2 414
2 143
1 897
Index
100
106
94
84
Dotčené země (EUR/tuna)
2 239
2 366
2 187
1 948
Index
100
106
98
87
Zdroj: Eurostat.
(109)
Dovozní ceny z ČLR a Tchaj-wanu nejprve mezi rokem 2010 a 2011 vzrostly o 6 procentních bodů. Následně poklesly o 19 procentních bodů a celkový pokles činil 13 %. Dovozní ceny z ČLR a Tchaj-wanu sledovaly obdobný trend, s výjimkou roku 2012, kdy byly zaznamenány stále poměrně vysoké ceny pro ČLR, ale již poměrně nízké ceny pro Tchaj-wan. U obou zemí ceny dále klesly mezi rokem 2012 a obdobím šetření.
(110)
Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:
i)
váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku, upravených na úroveň ceny ze závodu, a
ii)
odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu šetřených čínských a tchajwanských výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.
(111)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle typu výrobku u jednotlivých transakcí, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení slev, provizí a nákladů na dodání. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázal, že vážený průměr rozpětí cenového podbízení u dovozu z dotčených zemí na trh Unie činil 9,6 % až 11,3 %.
(112)
Šetření ukázalo, že vyvážející výrobci prodávají téměř výhradně nezávislým distributorům nebo střediskům služeb pro ocelářský průmysl, zatímco výrobní odvětví Unie prodávalo distributorům, střediskům služeb pro ocelářský průmysl a konečným uživatelům. Z šetření nicméně nevyplynulo, že by tento rozdíl v obchodní úrovni měl dopad na ceny. Nezávislí distributoři a střediska služeb pro ocelářský průmysl naopak tvrdili, že jim výrobci v Unii neposkytují příznivější podmínky prodeje než uživatelům.
4.4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.4.1. Obecné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(114)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění výše, byl za účelem stanovení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci.
(115)
Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů získaných od výrobců zařazených do vzorku a u ostatních výrobců v Unii na základě údajů uvedených v podnětu. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(116)
Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše dumpingového rozpětí.
(117)
Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, pracovní náklady, zásoby, výnosnost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost navýšit kapitál.
(118)
Zúčastněné strany tvrdily, že pro posouzení újmy by měly být namísto rozdělení ukazatelů na makroekonomické a mikroekonomické ukazatele soustavně používány údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tvrdily, že samostatná analýza makroekonomických a mikroekonomických ukazatelů byla předmětem manipulace ze strany žadatele, jelikož žadatel mohl ovlivňovat shromažďování údajů na makroekonomické úrovni, neboť rozhodnutí, zda určitý ukazatel byl makroekonomickým nebo mikroekonomickým ukazatelem, se zakládalo na dostupnosti informací.
(119)
Komise stanovila makroekonomické ukazatele a analyzovala je ve stavu zjištěném na úrovni Unie, a nikoli pouze na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku. Má se za to, že pokud jde o makroekonomické ukazatele, odrážejí úplné údaje za celé výrobní odvětví Unie, které zahrnují rovněž údaje od společností zařazených do vzorku, situaci během posuzovaného období lépe než údaje pouze za část tohoto odvětví.
(120)
Údaje poskytnuté žadatelem pro posouzení makroekonomických ukazatelů byly považovány za přesné a spolehlivé. Platnost údajů byla ověřena porovnáním s informacemi poskytnutými výrobci v Unii zařazenými do vzorku. Pro účely argumentace by analýza újmy soustavně používající pouze údaje poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku ukázala makroekonomické ukazatele v nepříznivějším světle. Neexistovalo odůvodnění vedoucí k závěru, že by žadatel záměrně tajil informace s cílem manipulovat s analýzou újmy. Neexistuje tudíž důvod pro to, aby nebyl brán zřetel k informacím poskytnutým žadatelem, pokud jde o makroekonomické ukazatele. Tvrzení, že analýza všech ukazatelů újmy by se měla omezovat pouze na informace poskytnuté výrobci v Unii zařazenými do vzorku, proto nelze přijmout.
4.4.2. Makroekonomické ukazatele
4.4.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(121)
Celková výroba, výrobní kapacita (na úrovni válcování za studena) a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 8
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
2010
2011
2012
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Index
100
99
101
95
Výrobní kapacita (v tunách)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Index
100
102
103
104
Využití kapacity (%)
77
74
75
70
Index
100
97
98
92
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět.
(122)
Objem výroby byl v letech 2010 až 2012 konstantní. Mezi rokem 2012 a obdobím šetření se objem výroby výrazně snížil, a to o 6 procentních bodů, přičemž celkový pokles činil - navzdory stabilní poptávce - 5 %.
(123)
Výrobní kapacita v posuzovaném období současně mírně vzrostla o 4 %. Mírné zvýšení výrobní kapacity lze připsat lepšímu využívání strojů díky programům zaměřeným na zvýšení účinnosti, jež jsou ve výrobním odvětví Unie prováděny.
(124)
V důsledku toho se využití kapacity během posuzovaného období snížilo o 8 %. Je známo, že 100 % využití kapacity není v odvětví plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli dosažitelné ani dlouhodobě udržitelné. Nicméně využití kapacity ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období bylo daleko nižší než 90 % využití kapacity, které lze považovat za dosažitelnou a dlouhodobě udržitelnou úroveň výroby. Jelikož je kromě toho rozdíl mezi výrobní kapacitou a dlouhodobě udržitelnou úrovní výroby nepatrný, nemohl mít dopad na klesající trend zaznamenaný výrobním odvětvím Unie.
4.4.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(125)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 9
Objem prodeje a podíl na trhu
2010
2011
2012
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Index
100
100
103
100
Podíl na trhu (%)
84
81
84
80
Index
100
97
100
95
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět.
(126)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období stabilní, přičemž v roce 2012 byl mírně vyšší.
(127)
Vzhledem k tomu, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila, jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění výše, vedl poměrně stabilní objem prodeje ke snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu v průběhu posuzovaného období o 5 %. Podobně jako u objemu prodeje se rok 2012 jevil v pozitivnějším světle.
4.4.2.3. Růst
(128)
Jak bylo popsáno výše, v průběhu posuzovaného období byl objem prodeje výrobního odvětví Unie na rostoucím trhu poměrně stabilní. Současně výrazně vzrostl dovoz z dotčených zemí. V důsledku toho lze růst trhu v řádu přibližně 140 000 tun v průběhu posuzovaného období téměř výhradně připisovat dovozu z dotčených zemí, které během téhož období zvýšily jeho objem přibližně o 128 000 tun. Výrobní odvětví Unie proto vůbec nemohlo využívat růstu trhu.
4.4.2.4. Zaměstnanost a produktivita
(129)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 10
Zaměstnanost a produktivita
2010
2011
2012
Období šetření
Počet zaměstnanců
13 223
12 978
12 471
11 820
Index
100
98
94
89
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
242
235
258
257
Index
100
97
107
106
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku, podnět.
(130)
Počet zaměstnanců výrobního odvětví Unie se v roce 2011 snížil o 2 procentní body, v roce 2012 o další 4 procentní body a v období šetření ještě o dalších 5 procentních bodů, což jasně ukazovalo klesající tendenci. Racionalizace počtu zaměstnanců by mohla souviset s prováděním různých plánů na zvýšení účinnosti výrobci v Unii a se snížením objemu výroby.
(131)
Obecně se má za to, že odvětví plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli má vysoké nároky na kapitál. Nicméně počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Unie je významný. Mzdové náklady jsou rovněž druhým nejdůležitějším nákladovým faktorem po surovinách a v průměru představují přibližně 10 % až 15 % celkových nákladů. Zaměstnanost je v tomto odvětví tudíž významným ukazatelem újmy.
(132)
Produktivita výrobního odvětví Unie v roce 2011 mírně klesla o 3 procentní body, poté v roce 2012 vzrostla o 10 procentních bodů a během období šetření opět klesla o 1 procentní bod. Celkově se v dotčeném období zvýšila o 6 procentních bodů z 242 tun na zaměstnance na 257 tun na zaměstnance, a to navzdory snížení počtu zaměstnanců, což svědčí o vyšší účinnosti.
4.4.2.5. Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(133)
Všechna dumpingová rozpětí byla podstatně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčených zemí byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní.
(134)
Jedná se o druhé antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Dovoz téhož výrobku pocházejícího z ČLR, Jižní Koreje a Tchaj-wanu byl již předmětem šetření v letech 2008 až 2009 (6). Ačkoliv toto šetření nemělo za následek uložení antidumpingových opatření, byla na jeho základě již tehdy předběžně zjištěna existence dumpingu (7).
4.4.3. Mikroekonomické ukazatele
4.4.3.1. Ceny a faktory ovlivňující ceny
(135)
Vážený průměr jednotkových prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 11
Prodejní ceny v Unii
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (EUR za tunu)
2 428
2 572
2 358
2 159
Index
100
106
97
89
Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu)
2 247
2 345
2 149
1 939
Index
100
104
96
86
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(136)
Prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížily o 11 %. Zatímco v roce 2011 ceny vzrostly o 6 %, následně do konce posuzovaného období poklesly o 17 procentních bodů.
(137)
Jednotkové výrobní náklady u celkové výroby plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli (včetně zboží, jež bylo nakonec vyvezeno) do značné míry sledovaly trend prodejních cen a v průběhu posuzovaného období klesly o 14 %. Prodejní ceny a jednotkové výrobní náklady však nejsou přímo srovnatelné, protože existuje určitý časový rozdíl mezi výrobou a prodejem. Jelikož průměrná úroveň zásob výrobního odvětví Unie představovala přibližně 15 % obratu, existuje mezi výrobou a prodejem časová prodleva v průměru téměř 2 měsíce.
(138)
Výrobní náklady i prodejní ceny jsou obecně ovlivněny vývojem cen surovin, zejména chromu a niklu. Ceny účtované výrobním odvětvím Unie sledují tzv. mechanismus „přirážky za slévání“. V rámci tohoto mechanismu ceny sestávají z pevně stanovené „základní ceny“ a „přirážky za slévání“, která kolísá v závislosti na chemickém složení dané třídy oceli a kotacích cen slitin na Londýnské burze kovů (London Metal Exchange - LME). Ceny jsou tedy vázány na třídu oceli a odpovídající ceny surovin.
(139)
Zúčastněné strany uvedly, že trend vývoje prodejních cen výrobního odvětví Unie by měl být analyzován s vyloučením „přirážky za slévání“. Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie neovlivňuje cenu niklu, zúčastněné strany tvrdily, že Komise by měla posuzovat pouze „základní cenu“.
(140)
Celková cena skutečně sestává ze základní ceny a z přirážky za slévání, přičemž odběratelé si jsou obvykle tohoto dělení vědomi. Šetření však ukázalo, že během období šetření tyto dva prvky ceny zpravidla nebyly na faktuře uvedeny zvlášť. V takových případech ani obchodní doklady, jež byly vystaveny k dřívějšímu datu než faktura, např. objednávka nebo potvrzení objednávky, tyto dva prvky obvykle neuvádějí samostatně.
(141)
Proto byl vývoj základní ceny analyzován na základě veřejně dostupných informací předložených zúčastněnými stranami. Tyto informace poskytují podrobné rozdělení celkové ceny účtované za výrobky z komodity třídy 304 (8) v Německu (9) podle základní ceny a přirážky za slévání. Zatímco přirážka za slévání kolísala v závislosti na vývoji cen surovin, základní cena během posuzovaného období průběžně klesla asi o 20 % z přibližně 1 200 EUR za tunu v roce 2010 na přibližně 1 000 EUR za tunu v období šetření. Zatímco úroveň snížení nemusí být nutně reprezentativní pro všechny výrobky a všechny výrobce v Unii, rozsah snížení podporuje závěr, že klesající tendenci nevykazovala pouze výše přirážky za slévání, ale také výše základní ceny.
4.4.3.2. Náklady práce
(142)
Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 12
Průměrné náklady práce na zaměstnance
2010
2011
2012
Období šetření
Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)
57 071
58 068
59 684
61 826
Index
100
102
105
108
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(143)
Průměrné náklady práce na zaměstnance se během celého posuzovaného období zvyšovaly a mezi rokem 2010 a obdobím šetření vzrostly celkem o 8 %.
4.4.3.3. Zásoby
(144)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 13
Zásoby
2010
2011
2012
Období šetření
Stav zásob na konci roku (v tunách)
242 166
238 818
208 021
225 418
Index
100
99
86
93
Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
15
16
14
15
Index
100
103
90
99
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(145)
Objem zásob zůstal mezi roky 2010 a 2011 poměrně stabilní, poté se v roce 2012 snížil o 13 procentních bodů a v období šetření se mírně zvýšil, a to o 7 procentních bodů. Celkově za posuzované období poklesl o 7 %. Jelikož se většina výroby uskutečňuje na objednávku, zásoby nejsou v tomto odvětví významným ukazatelem.
4.4.3.4. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(146)
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 14
Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic
2010
2011
2012
Období šetření
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Index
- 100
- 214
- 330
- 253
Peněžní tok (v milionech EUR)
- 199
107
- 10
- 39
Index
- 100
54
- 5
- 20
Investice (v milionech EUR)
1 504
1 375
1 279
1 244
Index
100
91
85
83
Návratnost investic (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Index
- 100
- 246
- 370
- 269
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(147)
Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost výrobců zařazených do vzorku byla po celé posuzované období záporná - mezi rokem 2010 a 2012 se snížila o 1,5 procentního bodu a v období šetření došlo k mírnému zlepšení o 0,5 procentního bodu, kdy činila -1,6 %. Jak je vysvětleno ve 141. bodě odůvodnění výše, záporná hodnota ziskovosti byla způsobena především neustále klesající základní cenou, a nikoli v důsledku kolísání cen surovin, jako je nikl.
(148)
Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Peněžní tok byl záporný ve třech ze čtyř posuzovaných let - v roce 2011 se zlepšil, poté však začal opět klesat. Dočasné zlepšení v roce 2011 bylo způsobeno zejména významným snížením stavu zásob polotovarů.
(149)
Investice vykazovaly klesající tendenci - v roce 2011 se snížily o 9 %, v roce 2012 o dalších 6 % a během období šetření o další 2 %. Celkově se v průběhu posuzovaného období snížily o 17 procentních bodů.
(150)
Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Ve všech čtyřech posuzovaných letech byla negativní. V roce 2011 se snížila o 146 %, v roce 2012 o dalších 124 % a v období šetření dosáhla hodnoty -3,1 %.
(151)
Schopnost získávat kapitál byla u všech čtyř výrobců zařazených do vzorku negativně ovlivněna tím, že z důvodu negativních údajů o ziskovosti nebyly schopni získat financování od bank. Výrobci byli nuceni využívat finanční prostředky poskytnuté jinými společnostmi ze skupiny.
4.4.4. Závěr ohledně újmy
(152)
Většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie vykazovala v posuzovaném období negativní trend. Objem výroby se snížil o 5 %, což způsobilo pokles využití kapacity o 8 %. Stabilní objem prodeje na rostoucím trhu vedl k poklesu podílu na trhu o 5 %. Zaměstnanost se snížila o 11 %, zatímco náklady práce vzrostly o 8 %. Investice se snížily o 17 %, zatímco návratnost investic zůstala během posuzovaného období záporná a prokázala zhoršující se tendenci.
(153)
Jedinými činiteli týkajícími se újmy, jež jasně vykazovaly mírně kladný trend, jsou výrobní kapacita a produktivita. V každém případě je toto zvýšení výrobní kapacity v souladu se zvýšením spotřeby během posuzovaného období. Zvýšení produktivity bylo důsledkem snížení počtu zaměstnanců.
(154)
V roce 2011 nebo 2012 prošly některé činitele týkající se újmy oproti předchozím letům dočasně pozitivnějším vývojem, načež se opět zhoršily - např. podíl na trhu, prodejní ceny a výrobní náklady. Ziskovost byla záporná všechny čtyři roky, peněžní tok tři roky ze čtyř.
(155)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(156)
V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než dumpingový dovoz z dotčených zemí, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, ceny energie, nadměrná kapacita a hospodářská soutěž uvnitř Unie.
5.1. Účinky dumpingového dovozu
(157)
Spotřeba v Unii vzrostla během posuzovaného období o 4 %, zároveň se však objem dovozu z dotčených zemí zvýšil o 70 %, zatímco podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval klesající trend. Bylo zjištěno, že způsob, jakým dovoz získal podíl na trhu a výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu, se shodoval. Rostoucí podíl dovozu na trhu v roce 2012 zpomalil a během období šetření vzrostl, zatímco zmenšující se trh výrobního odvětví Unie v roce 2012 rovněž zpomalil svůj vývoj a během období šetření opět poklesl. Je proto zřejmé, že ztracený podíl na trhu výrobního odvětví Unie souvisel s nárůstem dumpingového dovozu.
(158)
Dovozní ceny z dotčených zemí klesly během posuzovaného období o 13 %. V témže období se pak také snížily ceny výrobního odvětví Unie o 11 %. Během období šetření se dumpingový dovoz z dotčených zemí podbízel vůči cenám výrobního odvětví Unie o 9,6 % - 11,3 %, což vyvíjelo cenový tlak na výrobní odvětví Unie. Cenová politika spojená s rostoucím dumpingovým dovozem z dotčených zemí neumožnila výrobnímu odvětví Unie udržet si svůj podíl na trhu anebo ziskovost.
(159)
Zúčastněné strany tvrdily, že dovážené výrobky z dotčených zemí nesoutěží s výrobky prodávanými výrobním odvětvím Unie. Dovoz z dotčených zemí údajně představují převážně tenké výrobky o tloušťce menší než 2 mm, zatímco výrobky dodávané výrobním odvětvím Unie mají většinou tloušťku větší. Toto tvrzení však nebylo skutečnostmi zjištěnými při šetření potvrzeno. Ve skutečnosti vyvážející výrobci a výrobní odvětví Unie prodávají silné výrobky o tloušťce větší než 2 mm i tenké výrobky o menší tloušťce. Mimoto průměrný vzájemný poměr silných výrobků a tenkých výrobků je podobný a činí přibližně 30 % - 35 % jak u výrobního odvětví Unie, tak u vyvážejících výrobců z dotčených zemí zařazených do vzorku.
(160)
Zúčastněné strany tvrdily, že neexistuje souvislost mezi množstvím a cenami dovozu z ČLR a ziskovostí výrobního odvětví Unie. Konkrétně se odvolávaly na pokles dovozu z ČLR a stabilní ceny v období 2011-2012, což údajně nemohlo způsobit pokles průměrných cen na trhu Unie. Současně se zvýšily ztráty výrobního odvětví Unie a objem prodeje byl poměrně stabilní.
(161)
Tato analýza se však selektivně zaměřuje pouze na dva samostatné roky, a nikoli na celé posuzované období. Z analýzy celého období jasně vyplývá, že výrazné zvýšení dumpingového dovozu vedlo nejenom ke zhoršení ziskovosti, ale také ke ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu a ke snížení výroby, využití kapacity, zaměstnanosti, investic a návratnosti investic. Ačkoli rok 2012 nesledoval důsledně celkový trend, daný trend byl i nadále záporný. Účelem posouzení ukazatelů újmy během delšího období čtyř let je zejména vyhnout se případným závěrům na základě izolovaného vývoje. V každém případě byly účinky dumpingového dovozu z obou dotčených zemí posuzovány souhrnně z důvodů objasněných v 97. až 102. bodě odůvodnění výše. Proto nebylo vhodné posuzovat nezávislé účinky dumpingového dovozu z ČLR samostatně.
(162)
Zúčastněné strany tvrdily, že podíl na trhu, který ztratilo výrobní odvětví Unie kvůli dovozu z Tchaj-wanu, nebyl významný. Tchajwanský dovoz podle informací uvedených v podnětu představoval během období šetření podíl na trhu ve výši 4,98 % a mezi rokem 2010 a obdobím šetření se zvýšil o 1,09 %. Zúčastněné strany tvrdily, že tedy bylo nemožné, aby tchajwanský vývoz způsobil újmu, kterou žadatelé údajně utrpěli.
(163)
Podle závěrů šetření se podíl tchajwanského dovozu na trhu v posuzovaném období celkově zvýšil a v období šetření dosáhl 5,1 %. Při šetření se rovněž jednoznačně zjistilo, že tento dumpingový dovoz se významně podbízel prodejním cenám výrobního odvětví Unie. Proto v rozporu s tvrzením zúčastněných stran vytvořil dumpingový dovoz z Tchaj-wanu cenový tlak a spolu s čínským dumpingovým dovozem způsobil újmu výrobnímu odvětví Unie, jak je uvedeno výše. Je třeba připomenout, že účinky dovozu z obou dotčených zemí byly z důvodů objasněných v 97. až 102. bodě odůvodnění výše posuzovány souhrnně. Účinky dumpingového dovozu pouze z Tchaj-wanu tudíž nebyly posuzovány samostatně.
(164)
Zúčastněné strany tvrdily, že objem tchajwanského dovozu byl nadhodnocen, neboť údajně zahrnoval významné množství plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, jež pocházely z Číny nebo z Koreje, avšak byly nesprávně vykázány jako pocházející z Tchaj-wanu. Toto tvrzení však nebylo podloženo důkazy.
(165)
Nicméně spolupracující tchajwanské společnosti (výrobci a další spolupracující strany) vykázaly vývoz představující převážnou část celkového dovozu z Tchaj-wanu. Otázka údajně nesprávně vykázaných výrobků jiného než tchajwanského původu mohla tedy mít maximálně jen velmi omezený dopad.
(166)
Zúčastněné strany uvedly, že ceny čínských a tchajwanských vyvážejících výrobců stejně jako ceny výrobního odvětví Unie kopírovaly cenu niklu. Je sice možné, že v průběhu času vývoj cen vyvážejících výrobců kopíroval vývoj cen surovin, to se však netýká absolutní úrovně cen. V tomto ohledu bylo při šetření zjištěno, že jak čínské, tak tchajwanské ceny se podbízely ceně výrobního odvětví Unie o 9,6 % až 11,3 %. Pokud by platil argument, že čínské a tchajwanské ceny a ceny výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjely obdobně, vedlo by to pouze k závěru, že čínský a tchajwanský vývoz se během celého posuzovaného období podbízel cenám výrobního odvětví Unie s podobným rozpětím.
(167)
Zúčastněné strany tvrdily, že údajně vyšší investice neprokazují, že by výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Toto tvrzení však nebylo během šetření potvrzeno. Ve skutečnosti investice během posuzovaného období soustavně klesaly o 17 %, jak je uvedeno ve 149. bodě odůvodnění výše.
(168)
Komise v této fázi dospěla k závěru, že nárůst levného dumpingového dovozu z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
5.2. Účinky jiných činitelů
5.2.1. Dovoz ze třetích zemí
(169)
Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 15
Dovoz ze třetích zemí
Země
2010
2011
2012
Období šetření
Indie
Objem (v tunách)
17 568
29 437
33 763
61 855
Index
100
168
192
352
Podíl na trhu (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Průměrná cena (EUR/t)
1 912
2 421
2 218
2 098
Index
100
127
116
110
Jižní Korea
Objem (v tunách)
72 256
70 297
62 047
92 189
Index
100
97
86
128
Podíl na trhu (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Průměrná cena (EUR/t)
1 932
2 112
1 891
1 839
Index
100
109
98
95
Jižní Afrika
Objem (v tunách)
66 142
51 788
50 718
51 907
Index
100
78
77
78
Podíl na trhu (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Průměrná cena (EUR/t)
2 302
2 355
2 102
1 943
Index
100
102
91
84
USA
Objem (v tunách)
94 923
82 387
82 624
90 947
Index
100
87
87
96
Podíl na trhu (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Průměrná cena (EUR/t)
2 695
2 943
2 646
2 304
Index
100
109
98
85
Ostatní třetí země
Objem (v tunách)
85 674
109 406
74 897
59 204
Index
100
128
87
69
Podíl na trhu (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Průměrná cena (EUR/t)
2 450
2 659
2 715
2 669
Index
100
109
111
109
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě dotčených zemí
Objem (v tunách)
336 564
343 313
304 049
356 102
Index
100
102
90
106
Podíl na trhu (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Průměrná cena (EUR/t)
2 351
2 549
2 371
2 156
Index
100
108
101
92
Zdroj: Eurostat.
(170)
Třetími zeměmi s největším objemem dovozu byly Indie, Jižní Korea, Jižní Afrika a Spojené státy americké, přičemž podíly těchto zemí na trhu během období šetření činily 1,6 % až 2,8 %. Podíl všech ostatních třetích zemí na trhu činil 10,8 %.
(171)
Dovoz z Indie byl zanedbatelný a po většinu posuzovaného období odpovídal 1 % nebo méně. Práh 1 % byl překročen pouze jednou, a to během období šetření, kdy byl podíl na trhu 1,9 %.
(172)
Podíl Jižní Koreje na trhu byl v posuzovaném období poměrně stabilní: v letech 2010 až 2012 poklesl z 2,3 % na 1,9 % a během období šetření se zvýšil pouze na 2,8 %.
(173)
Dovoz z Jižní Afriky a Spojených států amerických vykazoval v průběhu posuzovaného období klesající trend. Podíl dovozu z Jižní Afriky na trhu se snížil z 2,1 % na 1,6 %, zatímco podíl dovozu ze Spojených států amerických na trhu klesl z 3,0 % na 2,8 %.
(174)
Pokud jde o ceny na základě údajů Eurostatu, lze konstatovat, že pouze dovozní cena u dovozu z Jižní Koreje byla nižší než dovozní cena u dovozu z ČLR a Tchaj-wanu, zatímco dovoz z Jižní Afriky vykazoval podobné ceny a dovoz z Indie a ze Spojených států amerických vyšší ceny. Je však třeba mít na paměti, že dotčený/obdobný výrobek zahrnuje rozličné třídy oceli, což má za následek významné cenové rozdíly, které v průměrných cenách podle údajů Eurostatu nemohly být zohledněny.
(175)
Zúčastněné strany se odvolávaly na dovoz z jiných třetích zemí, včetně USA, Jižní Koreje, Indie a Jižní Afriky. Tvrdily, že tento dovoz musel mít vliv na situaci výrobního odvětví Unie a že jelikož existuje významný dovoz z ostatních třetích zemí, který není předmětem šetření Komise, neměla by být dovozu z ČLR a Tchaj-wanu připisována žádná újma způsobená dovozem z ostatních zemí.
(176)
Jak je uvedeno výše, během období šetření měly z jiných zemí, jež jsou zdrojem dovozu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli do Unie, největší podíl na trhu Tchaj-wan a ČLR (5,1 %, resp. 4,3 %). Dovoz z žádné jiné země nepřekročil během posuzovaného období 3 % podíl na trhu. Navíc zatímco podíl dovozu z dotčených zemí na trhu vzrostl během posuzovaného období o 3,7 procentního bodu, podíl dovozu z jiných třetích zemí než z dotčené země na trhu byl stabilní a během posuzovaného období se zvýšil pouze o 0,2 procentního bodu.
(177)
Vzhledem k stabilnímu trendu ve vývoji objemu dovozu proto Komise dospěla k předběžnému závěru, že dovoz z jiných třetích zemí nepřispěl významnou měrou k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.2.2. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(178)
Objem vývozu výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:
Tabulka 16
Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku
2010
2011
2012
Období šetření
Objem vývozu (v tunách)
185 377
188 431
182 370
178 010
Index
100
102
98
96
Průměrná cena (v EUR za tunu)
2 148
2 353
2 082
1 915
Index
100
110
97
89
Zdroj: Výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(179)
Objem vývozu u výrobců v Unii zařazených do vzorku se po jediném zvýšení v roce 2011 snižuje, a to jak co se týče objemu, tak i prodejních cen. Celkový objem vývozu výrobců zařazených do vzorku představoval přibližně 12 % jejich kombinované výroby. I když pokles vývozu mohl přispět ke snížení výroby, vzhledem k nízké úrovni vývozu v porovnání s prodejem v Unii byl podíl vývozu na újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie velmi omezený.
5.2.3. Ceny energie, nadměrná kapacita
(180)
Zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly vysoké ceny energie, které jsou údajně o 20 % vyšší než v ČLR. Energie je však při výrobě plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pouze menším nákladovým faktorem, přičemž obvykle představuje méně než 10 % celkových nákladů. Ponecháme-li stranou otázku, zda ceny energie v ČLR odrážejí tržní hodnoty, rozdíl mezi cenami energie nemůže být příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Zúčastněné strany tvrdily, že v rozporu s tím, co je uvedeno v podnětu, bylo výrobní odvětví Unie poznamenáno výraznou nadměrnou kapacitou. Komise zjistila, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se snížilo ze 77 % v roce 2010 na 70 % během posuzovaného období. Ovšem výrobní kapacita výrobního odvětví Unie a spotřeba na trhu Unie se vyvíjely souběžně a v obou případech došlo během posuzovaného období ke zvýšení o 4 %. Pokles využití kapacity je tudíž způsoben neschopností výrobního odvětví Unie využít rostoucího trhu, neboť tento růst byl absorbován dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Výsledná údajná nadměrná kapacita je tedy spíše důsledkem dumpingového dovozu než příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(182)
Komise dospěla k závěru, že jak náklady na energii výrobního odvětví Unie, tak jeho údajná nadměrná kapacita nemohly způsobit újmu, kterou utrpělo.
5.3. Obavy z narušení hospodářské soutěže
(183)
Zúčastněné strany tvrdily, že dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli z ČLR vzrostl v reakci na koncentraci kapacity v Unii do malého počtu dodavatelů, kdy uživatelé v Unii měli k dispozici pouze omezený počet výrobců. Nicméně v posledních 10 letech se na trhu Unie vždy vyskytovali čtyři středně velcí a řada menších dodavatelů. Zatímco vlastnictví některých z těchto společností se během tohoto období změnilo, počet dodavatelů byl stabilní. Nárůst dumpingového čínského dovozu tudíž nemohl nastat v důsledku snížení počtu dodavatelů v Unii.
(184)
Zúčastněné strany uvedly, že trh Unie je velmi koncentrovaný a dovoz z dotčených zemí nemohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Tvrdily, že objem dovozu z Asie nebyl dostatečně vysoký na to, aby omezil hospodářskou soutěž, a nemohl bránit výrobnímu odvětví Unie zvyšovat ceny. V této souvislosti se tytéž strany odvolávaly na rozhodnutí Komise o schválení spojení podniků Outokumpu a Inoxum (10) (s výhradou závazků) v listopadu 2012 (dále jen „rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum“).
(185)
Analýza v rámci řízení o spojování podniků a antidumpingové šetření se však týkají různých právních rámců, které mají odlišné cíle. Zatímco v řízení o spojování podniků se analyzuje, zda by navrhované spojení vyvolalo obavy z narušení hospodářské soutěže, antidumpingové šetření analyzuje, zda je výrobní odvětví Unie vystaveno dumpingu působícímu újmu.
(186)
V každém případě bylo v rámci rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum zkoumáno, zda nabytí společnosti Inoxum společností Outokumpu by vedlo ke vzniku podniku s dominantním postavením na trhu Unie. Subjekt vzniklý spojením společností Outokumpu a Inoxum by měl kombinovaný podíl na trhu přesahující 50 % a vedl by ke snížení počtu hlavních výrobců ze čtyř na tři. Toto rozhodnutí o spojení podniků zavazovalo společnost Outokumpu odprodat část společnosti Inoxum včetně výrobní společnosti Acciai Speciali Terni (dále jen „AST“). Cílem tohoto odprodeje bylo právě zachovat v Unii hospodářskou soutěž na trhu s plochými za studena válcovanými výrobky z korozivzdorné oceli a vznik plánovaného subjektu (spojením společnosti Outokumpu a veškerých aktiv společnosti Inoxum včetně AST), jehož tržní podíl na trhu Unie by byl vyšší než 50 %, se nikdy neuskutečnil. Namísto toho stále existují čtyři středně velké subjekty a několik menších subjektů, které si navzájem konkurují, aniž by některá z těchto stran dosahovala úrovně tržní síly, jíž by dosahoval navrhovaný subjekt vzniklý spojením podniků analyzovaným ve věci týkající se spojení společností Outokumpu a Inoxum.
(187)
Zúčastněné strany se rovněž odvolávaly na diskusi v rámci rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum ohledně skutečnosti, že výrobci v Unii nebyli omezeni asijským dovozem během těch období, kdy byl asijský dovoz z důvodu kolísání cen niklu, směnných kurzů a nízkých cen niklu na Londýnské burze kovů méně konkurenceschopný. V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum bylo poznamenáno, že „i když omezení spojená s dovozem nemusí být v současnosti silná, je možné, že by se v budoucnosti zvýšila“ (11), což následně vedlo k posouzení pravděpodobného vývoje trhu. Ze současného šetření vyplývá následující: dumpingový dovoz z dotčených zemí dosáhl během období šetření 9,5 % podílu na trhu a v porovnání s rokem 2010 vzrostl o 70 %. Rovněž bylo zjištěno, že tento dumpingový dovoz se podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 9,6 % až 11,3 %.
(188)
Kromě toho skutečnost, že poptávka na trhu Unie je relativně stabilní, a to i v případě významného kolísání cen, neznamená, že kupující nejsou citliví na cenu. Zatímco nižší ceny, jež nabízejí vývozci, nevedou ke zvýšení spotřeby na trhu Unie, šetření jasně ukázalo, že kupující jsou ochotni nakupovat větší množství levného zboží z dovozu. Vzhledem k tomu, že tento levný dovoz nevytváří další poptávku, jde tento prodej na úkor prodeje ostatních účastníků trhu, a to hlavně na úkor výrobního odvětví Unie.
(189)
Šetření potvrdilo, že výrobní odvětví Unie prodává širší sortiment výrobků než spolupracující vyvážející výrobci. Avšak během období šetření se přibližně 75 % prodeje výrobního odvětví Unie týkalo čtyř nejčastějších tříd oceli (304, 304L, 316L a 430). Všechny tyto třídy prodávají vývozci z dotčených zemí v řadě různých šířek, tlouštěk a úprav. I výrobky z komodit, které nepatří do těchto tříd, spolu přímo soutěží, jelikož byly rovněž prodávány vývozci z dotčených zemí.
(190)
Žádná ze zúčastněných stran v tomto šetření nevznesla žádné námitky týkající se jakosti výrobku. V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum bylo na jedné straně uvedeno, že jakost výrobků neevropských výrobců lze v průměru považovat za srovnatelnou s jakostí u evropských výrobců (12), na druhé straně v něm bylo konstatováno, že odběratelé se zvláštními požadavky nemohou nakupovat v Asii (13). Jak však bylo popsáno výše, převážnou část prodeje výrobního odvětví Unie představují komoditní výrobky, u kterých je jakost srovnatelná.
(191)
Další faktory, které brání některým odběratelům nakupovat dovážené ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli, jsou dlouhé dodací lhůty z důvodu dlouhé přepravy z dotčených zemí a méně příznivé platební podmínky, které nabízejí výrobci v dotčených zemích. Nicméně tyto faktory jsou relevantní především pro odběratele nakupující přímo od ocelárny, kteří představují zhruba pouze třetinu trhu Unie.
(192)
Zároveň většina prodeje probíhala prostřednictvím středisek služeb pro ocelářský průmysl, přičemž tento prodej představoval přibližně dvě třetiny trhu Unie. Téměř veškerý vývoz z dotčených zemí ve skutečnosti probíhá prostřednictvím nezávislých středisek služeb pro ocelářský průmysl, jež také nakupují od výrobního odvětví Unie. V tomto případě jsou platební podmínky, které nabízí distributor, pro uživatele relevantní. Jelikož se tento prodej obvykle uskutečňuje ze zásob distributora, odpovídá příslušná dodací lhůta rovněž době potřebné pro zaslání zboží od distributora uživateli. Proto většina prodeje není těmito faktory ovlivněna.
(193)
Většina prodeje uskutečňovaného výrobním odvětvím Unie je tedy přímo ovlivněna dumpingovým dovozem z dotčených zemí.
(194)
Komise proto dospěla k závěru, že podmínky hospodářské soutěže v Unii nemohly zabránit tomu, aby dumpingový dovoz z dotčených zemí výrobnímu odvětví Unie působil újmu.
5.4. Účinek cen surovin
(195)
Zúčastněné strany tvrdily, že rozhodnutí, zda si koupí dotčený výrobek pocházející z dotčených zemí, nebo obdobný výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie, je ovlivněno vývojem cen surovin, zejména niklu. Je tomu tak proto, že vývozci si účtují jednotnou cenu a výrobní odvětví Unie si účtuje základní cenu plus přirážku za slévání.
(196)
Proto by údajně bylo pro dovozce výhodnější v dotčených zemích nakupovat, když ceny surovin rostou (neboť ceny výrobního odvětví Unie budou upraveny směrem nahoru, zatímco ceny vývozců zůstanou stabilní). Na druhé straně, pokud by se ceny surovin snížily, údajně by pro dovozce bylo nakupovat v dotčených zemích méně výhodné (neboť ceny výrobního odvětví Unie se sníží, zatímco ceny vývozců zůstanou stabilní).
(197)
V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum byl analyzován dopad očekávaného vývoje ceny niklu na rozhodování dovozců o nákupu (14). V současném šetření bylo analyzováno, zda vývoj dovozu opravdu sledoval vývoj skutečných cen niklu podle výše popsaného trendu. Ceny niklu klesly (15) o 31 % z 16 453 EUR za tunu v roce 2010 na 11 327 EUR za tunu během období šetření. Podle tvrzení zúčastněných stran uvedeného ve 196. bodě odůvodnění výše mělo toto snížení cen niklu vést k poklesu dovozu z dotčených zemí. Šetření však ukázalo, že i přes značné snížení cen niklu se vývoz z dotčených zemí během stejného období zvýšil o 70 %, jak je popsáno v 104. bodě odůvodnění výše.
(198)
Vývoj cen surovin sice mohl mít určitý vliv na vývoj objemů dovozu, ale další faktory jako nízká úroveň cen vyvážejících výrobců nad tímto účinkem jasně převážily. Má se tedy za to, že vývoj cen niklu neměl na celkově rostoucí trend dumpingového dovozu z dotčených zemí během posuzovaného období trvalý vliv.
5.5. Změny ve spotřebním vzorci
(199)
V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum bylo stanoveno, že jak absolutní úroveň cen niklu, tak kolísání cen niklu pravděpodobně sníží atraktivitu korozivzdorné oceli jako materiálu a budou stimulovat poptávku po korozivzdorné oceli neobsahující nikl (16).
(200)
Co se týče atraktivity korozivzdorné oceli jako materiálu, objevil se též argument, že substituci korozivzdorné oceli mohla ovlivnit řada trendů, jako je potřeba využívání lehčích materiálů, např. v automobilech (negativní dopad na korozivzdornou ocel; přechod z oceli na kompozity), kratší životní cykly výrobků u spotřebního zboží (negativní dopad na korozivzdornou ocel; používají se levnější materiály), vyšší potřeba úpravy vody a výroba zelené energie (pozitivní dopad na korozivzdornou ocel; problém náhrady v mnohých použitích) a vývoj cen případných konkurenčních materiálů (železná ruda, hliník, měď) (17).
(201)
V tomto ohledu toto šetření potvrdilo závěry rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum (18), že poptávka po korozivzdorné oceli obecně a po plochých za studena válcovaných výrobcích z korozivzdorné oceli konkrétně je poměrně nepružná. K největšímu růstu spotřeby došlo mezi lety 2010 a 2011, kdy ceny rostly. Během období klesajících cen od roku 2011 až do období šetření zůstala spotřeba stabilní a zvýšila se pouze o 1 %. Substituce korozivzdorné oceli, včetně výše uvedených faktorů, tudíž neměla na celkovou spotřebu plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli měřitelný dopad.
(202)
Co se týče přesunu poptávky směrem k třídám korozivzdorné oceli neobsahujícím nikl, které jsou rovněž obdobným výrobkem, podrobná analýza prodejních transakcí, jež vykázali výrobci v Unii zařazení do vzorku, potvrzuje závěry rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum.
(203)
Jak je však popsáno ve 138. bodě odůvodnění výše, ceny účtované výrobním odvětvím Unie jsou přímo vázány na třídu oceli a odpovídající ceny surovin. Přesun poptávky od jedné třídy oceli k jiné proto nemá žádný dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie.
(204)
V této fázi byl tudíž vyvozen závěr, že změny ve spotřebním vzorci neměly na výkonnost výrobního odvětví Unie negativní dopad.
5.6. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(205)
Levný dumpingový dovoz z dotčených zemí se zvýšil jak v absolutním, tak v relativním vyjádření v porovnání se spotřebou v Unii v době, kdy se zhoršila většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie (výroba, využití kapacity, podíl na trhu, zaměstnanost, prodejní ceny, náklady práce, ziskovost, investice, návratnost investic). Dumpingový dovoz z dotčených zemí se během období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 9,6 % až 11,3 %.
(206)
Ostatní faktory, jako jsou ceny energie, kapacita a podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie, k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie nepřispěly. Faktory jako dovoz z jiných třetích zemí a vývoz výrobního odvětví Unie mohly k újmě přispět, avšak ve velmi omezené míře.
(207)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k předběžnému závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z dotčených zemí a že ostatní faktory posuzované jednotlivě tuto příčinnou souvislost nenarušují. Újma spočívá především v křehké finanční situaci výrobního odvětví Unie a v poklesu výroby, využití kapacity, zaměstnanosti a podílu na trhu.
(208)
Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Účinek jiného dovozu, vývozu výrobního odvětví Unie, cen energie, kapacity a podmínek hospodářské soutěže na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie, pokud jde o jeho finanční situaci, výrobu a podíl na trhu, byl buď velmi omezený, nebo žádný.
6. ZÁJEM UNIE
(209)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
6.1. Zájem výrobního odvětví Unie
(210)
Většina výrobního odvětví Unie podporuje uložení opatření. Největší výrobce v Unii při šetření nespolupracoval, neměl však proti podnětu výhrady. Šest výrobců v Unii představujících přibližně 55 % prodeje a výroby v Unii při šetření spolupracovalo a podpořilo podnět.
(211)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu. Všechny finanční ukazatele (ziskovost, peněžní tok, návratnost investic) byly v průběhu celého posuzovaného období většinou záporné. Ostatní ukazatele, jako je výroba, využití kapacity, zaměstnanost a podíl na trhu, se v průběhu celého posuzovaného období vyvíjely negativně. Výrobnímu odvětví Unie se podařilo jen udržet nízký objem prodeje po krizi a nemohlo těžit z růstu trhu.
(212)
Pokud by nebyla přijata opatření, bude dumpingový dovoz z dotčených zemí i nadále nutit výrobní odvětví Unie prodávat za ztrátové ceny. Toto hromadění dalších ztrát povede k dalšímu zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Je proto v zájmu výrobního odvětví Unie opatření uložit.
6.2. Zájem dovozců a distributorů, kteří nejsou ve spojení
(213)
Dovozci a distributoři (včetně středisek služeb pro ocelářský průmysl) byli při tomto šetření velmi aktivní. Přihlásilo se 31 dovozců a distributorů, kteří vyjádřili nesouhlas s uložením opatření.
(214)
Dovozci a distributoři tvrdili, že uložením opatření se omezí jejich možné zdroje dodávek. Uvedli, že pokud budou opatření uložena, nebudou již dále moci odebírat ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli z ČLR a Tchaj-wanu.
(215)
Šetření však ukázalo, že všichni dovozci a distributoři nakupují z různých zdrojů, včetně výrobního odvětví Unie, dotčených zemí a jiných třetích zemí. Na dodávky z dotčených zemí jsou tudíž odkázáni pouze do určité míry.
(216)
Tyto strany mohou i nadále nakupovat ploché za studena válcované výrobky z korozivzdorné oceli od výrobního odvětví Unie a jiných zemí, kterých se toho šetření netýká (například Indie, Jižní Afrika, Jižní Korea nebo USA) a jejichž celkový podíl na trhu dosahuje 11 %. Jak výrobní odvětví Unie, tak dovoz z jiných třetích zemí proto představují věrohodnou alternativu k dovozu z Číny a Tchaj-wanu.
(217)
Proto se v této fázi vyvozuje závěr, že uložení opatření může mít na situaci dovozců a distributorů, kteří nejsou ve spojení, pouze malý negativní dopad.
6.3. Zájem uživatelů
(218)
Řada zúčastněných stran, včetně vyvážejících výrobců a distributorů, vyjádřila obavy ohledně možných negativních účinků opatření na uživatele. Samotní uživatelé tyto obavy nemají. Míra zapojení uživatelů do této věci byla velmi nízká. Stanovisko vyjádřilo šest uživatelů (včetně jedné skupiny čtyř společností), z nichž pouze jeden byl proti uložení opatření. Ostatní uživatelé a jejich sdružení se buď nezapojili, nebo se výslovně zdrželi jakéhokoli postoje.
(219)
Proto se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření není proti zájmu uživatelů.
6.4. Obavy z narušení hospodářské soutěže
(220)
V rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum dospěla Komise k závěru, že navrhované spojení společností Outokumpu a Inoxum by pravděpodobně vedlo k zásadnímu narušení účinné hospodářské soutěže kvůli nekoordinovaným účinkům z důvodu vytvoření dominantního postavení na trhu Evropského hospodářského prostoru (EHP) s plochými za studena válcovanými výrobky z korozivzdorné oceli (19). Komise s cílem vyhnout se takovému narušení uznala, že balíček týkající se odprodeje zahrnující AST postačuje k odstranění obav z narušení hospodářské soutěže (20). Nápravné opatření schválené Komisí zachovalo počet středně velkých výrobců v Unii (tj. 4).
(221)
Toto nápravné opatření již bylo provedeno a nyní je plně účinné. Mimoto se uložením antidumpingových opatření nesnižuje počet středně velkých výrobců v Unii. V této fázi se proto dospělo k závěru, že uložením opatření se nesníží ani neodstraní účinek závazku přijatého Komisí v rozhodnutí o spojení společností Outokumpu a Inoxum.
6.5. Závěr ohledně zájmu Unie
(222)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Tchaj-wanu v této fázi šetření není v zájmu Unie.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(223)
Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být zavedena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)
(224)
Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(225)
Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu.
(226)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla v průběhu celého posuzovaného období, tj. v letech 2010 až 2013, záporná. Předchozí roky 2008 a 2009 byly postiženy poklesem poptávky v době celosvětové hospodářské krize, a zisk dosažený v těchto letech tudíž nelze považovat za zisk dosažený za běžných podmínek hospodářské soutěže. Jak je uvedeno výše ve 134. bodě odůvodnění, předchozí šetření předběžně zjistilo existenci dumpingu v roce 2007, avšak mezi tímto dovozem a situací výrobního odvětví Unie nemohla být stanovena věcná spojitost.Proto byl cílový zisk stanoven na 8,1 %, což byl zisk, kterého dosáhlo výrobní odvětví Unie v roce 2007. To byl poslední reprezentativní rok, který se vyznačoval běžnými podmínkami hospodářské soutěže před poklesem poptávky v letech 2008 a 2009. Velikost trhu v roce 2013 téměř dosáhla úrovně spotřeby v roce 2007.
(227)
Na tomto základě Komise vypočítala pro výrobní odvětví Unie cenu obdobného výrobku nepůsobící újmu, a to tak, že od prodejních cen Unie odečetla skutečné ztráty utrpěné během období šetření a připočetla výše uvedené ziskové rozpětí ve výši 8,1 %.
(228)
Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčených zemích zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.
(229)
Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz výše 57., 60., 85. a 88. bod odůvodnění).
7.2. Prozatímní opatření
(230)
Prozatímní antidumpingová opatření by měla být na dovoz plochých za studena válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu uvalena podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše celních sazeb by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy.
(231)
Jak již bylo uvedeno ve 4. bodě odůvodnění výše, Komise zavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a Tchaj-wanu nařízením (EU) č. 1331/2014 s ohledem na možné zpětné uplatnění antidumpingových a vyrovnávacích opatření podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení a čl. 16 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (21) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“).
(232)
Pokud jde o současné antidumpingové šetření, a vzhledem k výše uvedeným zjištěním by celní evidence dovozu za účelem antidumpingového šetření v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení měla být zastavena.
(233)
Co se týká souběžného antisubvenčního šetření (viz 3. bod odůvodnění výše), celní evidence dovozu z ČLR podle čl. 24 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení by měla pokračovat.
(234)
V této fázi řízení nelze přijmout rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření.
(235)
Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:
Země
Společnost
Dumpingové rozpětí
(%)
Rozpětí újmy
(%)
Prozatímní antidumpingové clo
(%)
ČLR
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Ostatní spolupracující společnosti
30,0
24,5
24,5
Všechny ostatní společnosti
34,9
25,2
25,2
Tchaj-wan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Ostatní spolupracující společnosti
10,9
22,9
10,9
Všechny ostatní společnosti
12,0
23,9
12,0
(236)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou při tomto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb.
(237)
Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být předložena Komisi (22). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.
(238)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti by se neměla vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(239)
Od 26. března 2015 je ochrana před dumpingovým dovozem zajištěna prozatímním antidumpingovým clem. Celní evidence dovozu pro účely ochrany před dumpingovým dovozem proto již není nutná. Ustanovení čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) č. 1331/2014 proto musí být odpovídajícím způsobem změněno.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(240)
Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
(241)
Zjištění týkající se uložení prozatímního cla jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz plochých válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, dále již neupravených, pouze válcovaných za studena (úběrem za studena), v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89, pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
2. Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
(%)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Šanghaj
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan City
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin City
24,3
C025
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I
24,5
Všechny ostatní společnosti
25,2
C999
Tchaj-wan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei City
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung City
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City
10,9
C032
Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze II
10,9
Všechny ostatní společnosti
12,0
C999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
Článek 2
1. Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:
a)
požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;
b)
předložit Komisi své písemné připomínky a
c)
požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.
2. Strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Článek 3
Ustanovení čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1331/2014 se nahrazuje tímto:
„1. Celní orgány se vyzývají, aby podle čl. 24 odst. 5 nařízení (ES) č. 597/2009 přijaly vhodná opatření k zavedení celní evidence dovozu plochých válcovaných výrobků z korozivzdorné oceli, dále již neupravených, pouze válcovaných za studena (úběrem za studena), v současnosti kódů KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 a 7220 20 89, pocházejících z Čínské lidové republiky do Unie.“
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2015.
IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/501
z dne 24. marca 2015
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (osnovna uredba), in zlasti člena 7 Uredbe,
po posvetovanju z državami članicami,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1.1 Začetek
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je 26. junija 2014 na podlagi člena 5 osnovne uredbe začela protidampinško preiskavo v zvezi z uvozom hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“) in Tajvana („zadevni državi“) v Unijo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2).
(2)
Komisija je preiskavo začela na podlagi pritožbe, ki jo je 13. maja 2014 vložil Eurofer („pritožnik“) v imenu proizvajalcev hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Uniji, ki so se pritožili. Pritožnik predstavlja približno 50 % celotne proizvodnje hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave.
(3)
Komisija je 14. avgusta 2014 začela protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK v Unijo in ločeno preiskavo. Obvestilo o začetku protisubvencijskega postopka je objavila v Uradnem listu Evropske unije (3).
1.2 Registracija
(4)
Komisija je 15. decembra 2014 na podlagi zahtevka pritožnika, utemeljenega z zahtevanimi dokazi, sprejela Izvedbeno uredbo (EU) št. 1331/2014 (4) o obvezni registraciji uvoza hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK in Tajvana, ki se uporablja od 17. decembra 2014.
1.3 Zainteresirane strani
(5)
Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike ter kitajske in tajvanske organe, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, in jih povabila k sodelovanju. O začetku preiskave je obvestila tudi proizvajalce v Združenih državah Amerike („ZDA“) in jih prav tako povabila k sodelovanju. Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava kot tretjo državo s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“) uporabiti ZDA v smislu člena 2(7)(a) osnovne uredbe.
(6)
Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.
(a) Vzorčenje
(7)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.
Vzorčenje proizvajalcev Unije
(8)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Pri tem je upoštevala obseg njihove proizvodnje. Vzorec je tako vključeval štiri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije predstavljajo 50 % obsega proizvodnje. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Pripomb ni bilo, zato je bil začasni vzorec potrjen. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije.
Vzorčenje uvoznikov
(9)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku.
(10)
Zahtevane informacije je predložilo 31 nepovezanih uvoznikov, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih nepovezanih uvoznikov na podlagi največjega obsega uvoza v Unijo. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi uvozniki opravljena posvetovanja o izbiri vzorca.
(11)
Prejete so bile pripombe v zvezi z lastniško strukturo enega od izbranih uvoznikov. Zainteresirane strani so trdile, da eden od uvoznikov ne bi smel biti vključen v vzorec, ker je povezan s proizvajalcem Unije. Vendar v obdobju preiskave ta uvoznik ni bil povezan z nobenim proizvajalcem Unije, ampak se je z njim povezal šele pozneje. Poleg tega izraz „nepovezan uvoznik“ pomeni, da uvoznik ni povezan s proizvajalcem izvoznikom. Lahko pa je povezan s proizvajalcem Unije.
Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v Tajvanu
(12)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v Tajvanu pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavnike Tajvana v EU pozvala, naj navedejo morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopijo v stik z njimi.
(13)
Zahtevane informacije je zagotovilo devet domnevnih proizvajalcev izvoznikov iz zadevne države, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih proizvajalcev izvoznikov (od katerih so trije povezani) na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri reprezentativnega vzorca. Pripomb ni bilo.
(14)
Preiskava je pokazala, da dve vzorčeni družbi in dve sodelujoči družbi, ki nista bili izbrani v vzorec, ne ustrezajo opredelitvi proizvajalca izvoznika, saj delujejo samo kot storitveni center in zadevni izdelek uporabljajo kot proizvodni vložek. Ugotovljeno je bilo, da te družbe nimajo obrata za vroče ali hladno valjanje in da je njihova dodana vrednost manjša od stroškov njihovega vložka. Dejansko kupujejo in prodajajo različne vrste zadevnega izdelka (glej uvodne izjave 26 do 28).
(15)
Vendar je ena od teh družb povezana z enim od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov. Zato je bila v preiskavi obravnavana kot del navedene skupine družb. Vzorec, ki je ostal po izključitvi družbe, ki ni izpolnjevala opredelitve proizvajalca izvoznika, predstavlja vsaj približno 48 % celotnega obsega izvoza iz Tajvana v Unijo in približno 80 % domače prodaje v Tajvanu. Zato je bil vzorec še vedno reprezentativen.
(16)
Drugih treh družb Komisija ni upoštevala pri izračunu posamezne stopnje dampinga in stopnje odprave škode. Zato zanje stopnja dajatve ni bila določena.
Individualna preiskava
(17)
En proizvajalec izvoznik v Tajvanu je zahteval individualno preiskavo iz člena 17(3) osnovne uredbe, ki mu je bila odobrena.
Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK
(18)
Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je organe LRK pozvala, naj navedejo morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi jih zanimalo sodelovanje v preiskavi, in/ali stopijo v stik z njimi.
(19)
Zahtevane informacije je zagotovilo osem proizvajalcev izvoznikov v LRK, ki so se strinjali z vključitvijo v vzorec. Komisija je v skladu s členom 17(1) osnovne uredbe izbrala vzorec štirih družb, ki so del dveh skupin, na podlagi največjega reprezentativnega obsega izvoza v Unijo, ki ga je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. V skladu s členom 17(2) osnovne uredbe so bila z vsemi znanimi zadevnimi proizvajalci izvozniki in organi zadevne države opravljena posvetovanja o izbiri vzorca. Pripomb ni bilo.
(b) Obrazci zahtevkov za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) za proizvajalce izvoznike v LRK
(20)
Komisija je za namene člena 2(7)(b) osnovne uredbe poslala obrazce zahtevkov za TGO vsem sodelujočim proizvajalcem izvoznikom v LRK, ki so bili izbrani v vzorec, in nevzorčenim sodelujočim proizvajalcem izvoznikom, ki so želeli zaprositi za individualno preiskavo iz člena 17(3) osnovne uredbe, znanemu združenju proizvajalcev izvoznikov in organom LRK. Nobeden od proizvajalcev izvoznikov ni zahteval TGO.
(c) Vprašalnik
(21)
Komisija je poslala vprašalnike vzorčenim kitajskim in tajvanskim proizvajalcem izvoznikom, proizvajalcem izvoznikom, ki so želeli zahtevati individualno preiskavo, proizvajalcem v dveh možnih primerljivih državah ter vzorčenim proizvajalcem Unije, vzorčenim nepovezanim uvoznikom in uporabnikom, ki so se javili.
(22)
Odgovore nanje je prejela od štirih vzorčenih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, štirih vzorčenih tajvanskih proizvajalcev izvoznikov (vključno z dvema, za katera se je izkazalo, da nista proizvajalca izvoznika), enega tajvanskega proizvajalca izvoznika, ki je zahteval individualno preiskavo, dveh proizvajalcev v ZDA (primerljiva država), štirih vzorčenih proizvajalcev Unije, štirih vzorčenih nepovezanih uvoznikov in šestih uporabnikov.
(d) Preveritveni obiski
(23)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so se ji zdele potrebne za začasno ugotavljanje dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski iz člena 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
Proizvajalci Unije
-
Acciai Speciali Terni S.P.A., Terni, Italija,
-
Acerinox Europa SAU, Palmones-Los Barrios in Madrid, Španija,
-
Aperam Stainless Europe, La Plaine Saint Denis, Francija.
Povezan storitveni center družbe Acciai Speciali Terni S.P.A.:
-
Terninox, Ceriano Laghetto, Italija.
Pritožnik
-
Eurofer, Brussels, Belgija.
Proizvajalci izvozniki v Tajvanu
-
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei city,
-
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung city,
-
YC Inox Co., Ltd., Chang-Hua Hsien city,
-
Yieh Mau Corporation, Kaohsiung city,
-
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung city.
Proizvajalci izvozniki v LRK
-
Baosteel Stainless Co., Ltd, Shanghai,
-
Ningbo Baoxin Stainless Co., Ltd, Ningbo,
-
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd, Taiyuan city.
Povezani uvoznik v Uniji
-
Baosteel Europe GmbH, Hamburg, Nemčija.
(24)
Proizvajalci izvozniki, združenja in uvozniki so bili zaslišani pred Komisijo in pred pooblaščencem za zaslišanje.
1.4 Obdobje preiskave in obravnavano obdobje
(25)
Preiskava dampinga in škode je potekala od 1. januarja 2013 do 31. decembra 2013 („obdobje preiskave“). Proučevanje trendov, pomembnih za oceno škode, je potekalo od 1. januarja 2010 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
2.1 Zadevni izdelek
(26)
Zadevni izdelek so ploščato valjani izdelki iz nerjavnega jekla, hladno valjani, brez nadaljnje obdelave, s poreklom iz LRK in Tajvana, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 in 7220 20 89 („zadevni izdelek“).
(27)
Hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla se uporabljajo v različne namene, na primer pri proizvodnji gospodinjskih aparatov (na primer notranjosti pralnih strojev in pomivalnih strojev), varjenih cevi in medicinskih pripomočkov ter v živilskopredelovalni in avtomobilski industriji.
(28)
Preiskava je pokazala, da imajo različne vrste zadevnega izdelka enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter se uporabljajo v enake namene.
2.2 Podobni izdelek
(29)
Hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla, ki jih industrija Unije proizvaja in prodaja v Uniji, ter hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla, ki se proizvajajo in prodajajo v zadevnih državah ter primerljivi državi, imajo v bistvu enake fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enako osnovno uporabo kot hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla, proizvedeni v zadevnih državah in prodani za izvoz v Unijo. Zato se ti izdelki obravnavajo kot enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
2.3 Zahtevki glede obsega izdelka
(30)
Zainteresirane strani so trdile, da bi bilo treba nekatere vrste izdelkov (vključno s tankimi in natančnimi trakovi) izključiti iz obsega preiskave, saj proizvajalci Unije ne morejo v celoti oskrbeti teh tržnih segmentov. Vendar je industrija Unije dokazala, da lahko te tržne segmente oskrbi v celoti.
(31)
V zvezi z natančnimi trakovi so te strani trdile tudi, da se je Generalni direktorat Evropske komisije za konkurenco v svoji analizi zadeve o združitvi Outokumpu/INOXUM odločil, da bo to vrsto izdelka izključil z ustreznega trga proizvodov (5). Opredelitev trga v zadevi o združitvi je osredotočena na zamenljivost pri povpraševanju in ponudbi. V primeru protidampinga je trg opredeljen na podlagi fizičnih lastnosti izdelka v preiskavi. Zato se v takem primeru vrste izdelkov lahko razlikujejo po nekaterih parametrih (širini, toleranci, mehanskih lastnostih). Poleg tega je bila ta vrsta izdelka že od začetka vključena v preiskavo, saj je bil v okviru ugotavljanja reprezentativnosti vzpostavljen stik s proizvajalci natančnih trakov v Uniji.
(32)
Zato je Komisija zahtevek zavrnila in ni spremenila obsega izdelka v preiskavi.
3. DAMPING
3.1 LRK
3.1.1 Normalna vrednost
3.1.1.1 Tržnogospodarska obravnava („TGO“)
(33)
Komisija na podlagi člena 2(7)(b) osnovne uredbe določi normalno vrednost v skladu s členom 2(1) do (6) navedene uredbe za proizvajalce izvoznike v LRK, ki so trdili in dokazali, da izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) navedene uredbe in bi se jim zato TGO lahko odobrila.
(34)
Komisija je pri ugotavljanju, ali so merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe izpolnjena, potrebne informacije zbrala tako, da je proizvajalce izvoznike pozvala, naj izpolnijo obrazec zahtevka za TGO. Nihče od njih ni zahteval TGO.
3.1.1.2 Primerljiva država
(35)
V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se je normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena, določila na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom. V ta namen je bilo treba izbrati primerljivo državo.
(36)
Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani obvestila, da namerava kot primerno primerljivo državo uporabiti ZDA, in jih pozvala, naj predložijo pripombe.
(37)
Komisija je stopila v stik s številnimi možnimi primerljivimi državami (Indijo, Južno Afriko, Južno Korejo, Tajvanom in ZDA) in na podlagi prejetih informacij 32 znanih proizvajalcev podobnih izdelkov v Južni Afriki, Južni Koreji in ZDA pozvala, naj zagotovijo informacije. Ker od proizvajalcev v Indiji ni prejela nobene informacije, se Indija ni mogla upoštevati kot možna primerljiva država. Tajvan sodeluje v isti preiskavi, zato so bile informacije, ki so jih zagotovili proizvajalci v preiskavi, upoštevane.
(38)
V ZDA sta na vprašalnik za proizvajalce iz primerljive države odgovorila samo dva proizvajalca. Zato je morala Komisija izbirati med ZDA in Tajvanom.
(39)
V ZDA so vsaj štirje veliki proizvajalci podobnih izdelkov (vsi so vertikalno integrirani razen enega), pri čemer sta celotna proizvodnja in potrošnja primerljivi s tistima v LRK. V Tajvanu je poleg večje vertikalno integrirane skupine proizvajalcev, ki usmerja trg, tudi nekaj manjših neintegriranih proizvajalcev. Proizvodni proces v ZDA je podoben proizvodnemu procesu v Tajvanu in proizvodnemu procesu vsaj nekaterih proizvajalcev izvoznikov v LRK. Surovine, ki se uporabljajo v ZDA in v Tajvanu, so večinoma enake. V ZDA veljajo protidampinške dajatve za Japonsko, Južno Korejo in Tajvan, v Tajvanu pa za LRK in Južno Korejo. Kljub temu je uvoz podobnega izdelka v ZDA in Tajvan znaten, saj je v obdobju preiskave predstavljal približno 17 % skupne potrošnje ZDA in 37 % skupne potrošnje Tajvana. Večje države izvoznice v ZDA so Mehika, LRK, Tajvan, Francija, Finska, Japonska in Nemčija, v Tajvan pa LRK, Južna Koreja, Japonska, Finska in Vietnam.
(40)
Glede na te okoliščine se ZDA štejejo za primernejšo primerljivo državo iz dveh ključnih razlogov:
(i)
trg v ZDA zelo konkurenčen, medtem ko trg in cene hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Tajvanu v veliki meri usmerja ena skupina družb;
(ii)
domači trg v Tajvanu je bistveno manjši kot v LRK in ZDA.
(41)
Zainteresirane strani so nasprotovale uporabi ZDA kot primerljive države večinoma zaradi domnevno drugačnega proizvodnega procesa in različnih vrst surovin, ki jih uporabljajo v proizvodnji. Zato so trdile, da je Tajvan, ki je prav tako v preiskavi, primernejša primerljiva država kot ZDA.
(42)
Komisija je v tej fazi sklenila, da so ZDA ustrezna primerljiva država v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.
3.1.1.3 Normalna vrednost (primerljiva država)
(43)
Informacije, prejete od sodelujočih proizvajalcev v primerljivi državi, so se po členu 2(7)(a) osnovne uredbe uporabile kot podlaga za določitev normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni bila odobrena.
(44)
Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celoten obseg domače prodaje dveh sodelujočih proizvajalcev v primerljivi državi reprezentativen. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka vsakega vzorčenega kitajskega proizvajalca izvoznika neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo. Na podlagi tega je bilo za oba sodelujoča proizvajalca ugotovljeno, da je bil njun celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu primerljive države reprezentativen.
(45)
Komisija je za vzorčene proizvajalce izvoznike naknadno ugotovila, katere vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo.
(46)
Nato je Komisija v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo.
(47)
Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne:
(i)
če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka; in
(ii)
če je tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto.
(48)
V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave. Komisija je upoštevala vse transakcije, sporočene kot domača prodaja, saj ni bilo nobenega razloga, na podlagi katerega bi bilo mogoče dvomiti, da so bile za domačo potrošnjo.
(49)
Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave:
(i)
če obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka; ali
(ii)
če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto.
3.1.2 Izvozna cena
(50)
Vzorčeni proizvajalci izvozniki so za izvoz v Unijo prodajali neposredno neodvisnim strankam, en proizvajalec izvoznik pa je prodajal prek povezane družbe uvoznice.
(51)
Če so proizvajalci izvozniki zadevni izdelek za izvoz prodajali neposredno neodvisnim strankam v Uniji, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določena na podlagi plačanih ali plačljivih cen za zadevni izdelek, ko je bil prodan za izvoz v Unijo.
(52)
Če je proizvajalec izvoznik zadevni izdelek za izvoz v Unijo prodajal prek povezane družbe uvoznice, je bila izvozna cena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določena na podlagi cene, po kateri je bil uvoženi izdelek prvič prodan naprej neodvisnim strankam v Uniji. V tem primeru se je cena prilagodila za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški („PSA-stroški“), ter za nastali dobiček.
3.1.3 Primerjava
(53)
Komisija je normalno vrednost in izvozno ceno vzorčenih proizvajalcev izvoznikov primerjala na podlagi franko tovarna.
(54)
Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške pakiranja, kreditov, bančne stroške in stroške provizij.
3.1.4 Stopnje dampinga
(55)
Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe za vzorčene proizvajalce izvoznike tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka iz primerljive države (glej uvodne izjave 43 do 49) primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka.
(56)
Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene stroškov, zavarovanja in prevoznine („CIF“) meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Preglednica 1
Stopnje dampinga, LRK
Družba
Začasna stopnja dampinga
(%)
Skupina Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Skupina TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
(57)
Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je Komisija tehtano povprečno stopnjo dampinga izračunala v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. Zato je bila ta stopnja določena na podlagi tehtanega povprečja stopenj dampinga, ugotovljenega za vzorčene proizvajalce izvoznike.
(58)
Začasna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso vključeni v vzorec, je tako 30,0 %.
(59)
Komisija je v skladu s členom 18 osnovne uredbe stopnjo dampinga za vse druge proizvajalce izvoznike v zadevni državi določila na podlagi razpoložljivih dejstev. V ta namen je določila raven sodelovanja proizvajalcev izvoznikov. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v Unijo, ki je izražen kot delež celotnega obsega izvoza, kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu, iz zadevne države v Unijo.
(60)
Stopnja sodelovanja se je štela za visoko in Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni vzorčene družbe z najvišjo stopnjo dampinga.
(61)
Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:
Preglednica 2
Stopnje dampinga, LRK
Družba
Začasna stopnja dampinga
(%)
Skupina Baosteel: Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.; Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
Skupina TISCO: Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.; Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
Druge sodelujoče družbe
30,0
Vse druge družbe
34,9
3.2 Tajvan
3.2.1 Normalna vrednost
(62)
Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe najprej proučila, ali je bil celotni obseg domače prodaje posameznih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov reprezentativen. Komisija za preiskovane proizvajalce izvoznike šteje proizvajalce izvoznike, ki so bili izbrani v vzorec, in proizvajalca izvoznika, ki mu je bila odobrena individualna preiskava. Domača prodaja je reprezentativna, če je celotni obseg domače prodaje podobnega izdelka neodvisnim strankam na domačem trgu na proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave predstavljal vsaj 5 % njegovega celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo.
(63)
Komisija je ugotovila, da je domača prodaja, o kateri so poročali preiskovani proizvajalci izvozniki, vključevala znatne količine podobnega izdelka, prodanega distributerjem za nadaljnji izvoz. Izračun na podlagi podatkov o proizvodnji, ki so jih zagotovile sodelujoče družbe, ter statističnih podatkov o uvozu in izvozu podobnih izdelkov v Tajvanu je potrdil, da je domača prodaja, o kateri so poročali sodelujoči proizvajalci izvozniki, vključevala približno 50 % posrednega izvoza, ki ni bil za domačo potrošnjo.
(64)
Komisija je ugotovila tudi, da na domačem trgu v Tajvanu obstaja sistem popustov. Eden od vzorčenih proizvajalcev izvoznikov je pojasnil, da je bil ta sistem ustvarjen za spodbudo lokalnim storitvenim centrom (distributerjem), ki so svoje izdelke iz nerjavnega jekla izvažali. Ker so vsi distributerji mesečno obveščeni o cenah, vključno s popusti, ki jih glavna proizvajalca določita na domačem trgu, četudi drugi proizvajalci svojim strankam ne nudijo popusta, je na določanje cen blaga za domači trg in blaga za izvoz močno vplival tajvanski sistem oblikovanja cen.
(65)
Glede na ugotovitve v okviru preveritev na kraju samem se je od treh proizvajalcev izvoznikov zahtevalo, da ponovno proučijo prodajo na domačem trgu v Tajvanu, o kateri so poročali, in izvzamejo vso prodajo, ki ni bila za domačo potrošnjo. Vendar so ti potrdili samo, da niso bili seznanjeni s končnim namembnim krajem podobnega izdelka, ki ga prodajajo svojim strankam.
(66)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 63 in da bi Komisija zagotovila, da je normalna vrednost temeljila na cenah, določenih samo za domačo potrošnjo, je pri izračunu začasne stopnje dampinga uporabila konservativen pristop in upoštevala evidentirano prodajo končnim uporabnikom v Tajvanu. Komisija je za končnega uporabnika štela vsak subjekt, ki je nadalje preoblikoval podobni izdelek v drug izdelek, ki ni bil več podobni izdelek. Prodaja distributerjem ali trgovcem je bila izključena iz domače prodaje, ker je Komisija med preiskavo ugotovila, da je eden od glavnih distributerjev v Tajvanu, ki je od svojih dobaviteljev kupil velik obseg podobnega izdelka, sporočenega kot domača prodaja, izvozil večino obsega nakupa.
(67)
Na podlagi tega je bilo za vse preiskovane proizvajalce izvoznike ugotovljeno, da je bil njihov celotni obseg prodaje podobnega izdelka na domačem trgu reprezentativen.
(68)
Komisija je za preiskovane proizvajalce izvoznike z reprezentativno domačo prodajo naknadno ugotovila, katere vrste izdelkov, prodane na domačem trgu, so bile enake ali primerljive z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo.
(69)
Komisija je v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe proučila, ali so bile vrste izdelkov, ki so jih prodajali preiskovani proizvajalci izvozniki na njihovem domačem trgu, v primerjavi z vrstami izdelkov, prodanimi za izvoz v Unijo, reprezentativni. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če celotni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v obdobju preiskave predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka v Unijo.
(70)
Komisija je nato v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe za vsako vrsto izdelka določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v obdobju preiskave, da bi se odločila, ali bo za izračun normalne vrednosti uporabila dejansko domačo prodajo.
(71)
Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila ta prodaja dobičkonosna ali ne:
(i)
če je obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje te vrste izdelka; in
(ii)
če je tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto.
(72)
V tem primeru je normalna vrednost tehtano povprečje cen celotne domače prodaje te vrste izdelka v obdobju preiskave.
(73)
Normalna vrednost je dejanska domača cena za posamezno vrsto izdelka, in sicer izključno pri dobičkonosni domači prodaji te vrste izdelka v obdobju preiskave:
(i)
če obseg dobičkonosne prodaje te vrste izdelka predstavlja 80 % ali manj celotnega obsega prodaje te vrste izdelka; ali
(ii)
če je tehtana povprečna cena te vrste izdelka nižja od stroškov proizvodnje na enoto.
(74)
Analiza domače prodaje je pokazala, da je bilo za nekatere vrste izdelkov nekaj domače prodaje dobičkonosne in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od stroškov proizvodnje. Zato je bila normalna vrednost, kadar so bili pogoji iz uvodne izjave 71 izpolnjeni, izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v obdobju preiskave, kadar ti pogoji niso bili izpolnjeni, pa kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje. Ker prodaje podobnega izdelka ni bilo ali je ni bilo dovolj oziroma kadar v običajnem poteku trgovine prodaja ni bila ugotovljena, je Komisija normalno vrednost konstruirala v skladu s členom 2(3) in (6) osnovne uredbe.
(75)
Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da se je povprečnim stroškom proizvodnje podobnega izdelka preiskovanih proizvajalcev izvoznikov v obdobju preiskave dodalo naslednje:
(i)
tehtano povprečje prodajnih, splošnih in administrativnih stroškov („PSA-stroški“) preiskovanih proizvajalcev izvoznikov, ki so v obdobju preiskave nastali pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine; in
(ii)
tehtani povprečni dobiček, ki so ga v obdobju preiskave preiskovani proizvajalci izvozniki dosegli pri domači prodaji podobnega izdelka v običajnem poteku trgovine.
(76)
Za enega preiskovanega proizvajalca izvoznika so se stroški proizvodnje prilagodili. Ker je znatno količino vložkov, uporabljenih pri proizvodnji podobnega izdelka, zagotovil povezani dobavitelj, je Komisija stroške nakupa teh vložkov nadomestila s stroški, ki jih je imel preiskovani proizvajalec izvoznik pri njihovi proizvodnji.
(77)
Komisija je za istega proizvajalca izvoznika ugotovila tudi, da je bila prilagoditev za vrednost odpadkov šteta dvakrat, ker se je količina vložkov, pretvorjenih v končne izdelke, upoštevala brez odpadkov. Komisija je zato zavrnila odštetje vrednosti odpadkov od stroška proizvodnje končnega izdelka.
(78)
Za vrste izdelkov, ki na domačem trgu niso bili prodani v reprezentativnih količinah, so bili dodani povprečni PSA-stroški in dobiček od transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem poteku trgovine. Za vrste izdelkov, ki sploh niso bili prodani na domačem trgu, ali kadar je bilo ugotovljeno, da v običajnem poteku trgovine prodaje ni bilo, sta bila dodana tehtano povprečje PSA-stroškov in dobiček od vseh transakcij, opravljenih na domačem trgu v običajnem poteku trgovine.
3.2.2 Izvozna cena
(79)
Preiskovani proizvajalci izvozniki so zadevni izdelek za izvoz prodali neposredno neodvisnim strankam v Uniji ali prek neodvisnih distributerjev v Tajvanu. Zato je bila v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe izvozna cena določena na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo.
3.2.3 Primerjava
(80)
Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno preiskovanih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna.
(81)
Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile izvedene za stroške prevoza, zavarovanja, manipulativne stroške, stroške natovarjanja in tozadevne stroške, stroške pakiranja, kreditov, bančne stroške in stroške provizij.
(82)
Vzorčeni proizvajalci izvozniki niso uporabljali menjalnih tečajev iz protidampinških vprašalnikov, ki so jim bili poslani pred preveritvenimi obiski. Komisija je zato na podlagi tečajev iz vprašalnikov ponovno izračunala vrednosti transakcij.
3.2.4 Stopnje dampinga
(83)
Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe za preiskovane proizvajalce izvoznike, vključno z dvema povezanima vzorčenima družbama in eno, ki ji je bila odobrena individualna preiskava, tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka.
(84)
Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Preglednica 3
Stopnje dampinga, Tajvan
Družba
Začasna stopnja dampinga
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd. (individualna preiskava)
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. in Yieh United Steel Corporation
10,9
(85)
Za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso vključeni v vzorec, je Komisija tehtano povprečno stopnjo dampinga izračunala v skladu s členom 9(6) osnovne uredbe. Zato je bila ta stopnja določena na podlagi stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike.
(86)
Začasna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso vključeni v vzorec, je tako 10,9 %.
(87)
Komisija je v skladu s členom 18 osnovne uredbe stopnjo dampinga za vse druge družbe v zadevni državi določila na podlagi razpoložljivih dejstev. V ta namen je določila raven sodelovanja. Raven sodelovanja je obseg izvoza sodelujočih družb v Unijo, ki je izražen kot delež celotnega obsega izvoza, kot je zabeležen v statističnih podatkih Eurostata o uvozu, iz zadevne države v Unijo.
(88)
Stopnja sodelovanja se je štela za visoko in Komisija je na podlagi tega sklenila, da bo preostalo stopnjo dampinga določila na ravni družbe z najvišjo stopnjo dampinga.
(89)
Začasne stopnje dampinga, izražene kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, so:
Preglednica 4
Stopnje dampinga, Tajvan
Družba
Začasna stopnja dampinga
(%)
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd. in Yieh United Steel Corporation
10,9
Druge sodelujoče družbe
10,9
Vse druge družbe
12,0
4. ŠKODA
4.1 Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije
(90)
Podobni izdelek je v obdobju preiskave proizvajalo devet znanih proizvajalcev Unije. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.
(91)
Celotna proizvodnja v Uniji je bila v obdobju preiskave določena na več kot 3 milijone ton. Komisija je ta podatek dobila na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so informacije, ki so jih zbrali vzorčeni proizvajalci, in podatki iz pritožbe za druge proizvajalce Unije. Največji proizvajalec v Uniji ni sodeloval in ni nasprotoval pritožbi. V preiskavi je sodelovalo šest proizvajalcev Unije, ki so predstavljali približno 55 % prodaje in proizvodnje v Uniji. Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, so bili v vzorec izbrani štirje proizvajalci Unije, ki so predstavljali približno 50 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.
(92)
Zainteresirane strani so trdile, da bi bilo treba enega proizvajalca Unije izključiti iz opredelitve industrije Unije, ker je uvozil znatne količine zadevnega izdelka. Vendar je uvoz proizvajalca Unije iz zadevnih držav predstavljal manj kot 5 % celotnega uvoza zadevnega izdelka in manj kot 2 % njegovega obsega prodaje v Uniji. Zato se v tej fazi vztraja, da je ta proizvajalec Unije sodil v industrijo Unije.
(93)
Zainteresirane strani so trdile, da vzorec ni reprezentativen, če vanj ni vključen največji proizvajalec Unije. Kot je bilo že navedeno, vzorčeni štirje proizvajalci Unije predstavljajo približno 50 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Zato je Komisija sklenila, da je vzorec reprezentativen. V vsakem primeru se največji proizvajalec ni javil.
4.2 Potrošnja Unije
(94)
Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi podatkov o obsegu prodaje proizvodnje industrije Unije, ki so jih zbrali vzorčeni proizvajalci, podatkov iz pritožbe za druge proizvajalce Unije in podatkov o obsegu uvoza na trgu Unije, pridobljenih iz statističnih podatkov Eurostata.
(95)
Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:
Preglednica 5
Potrošnja Unije
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Potrošnja Unije (v tonah)
3 161 737
3 250 977
3 256 438
3 300 127
Indeks
100
103
103
104
Vir: vzorčeni proizvajalci Unije, pritožba, Eurostat.
(96)
Potrošnja Unije se je v celotnem zadevnem obdobju nenehno večala in se povečala za 4 %.
4.3 Uvoz iz zadevnih držav
4.3.1 Kumulativna ocena učinkov uvoza iz zadevnih držav
(97)
Komisija je v skladu s členom 3(4) osnovne uredbe proučila, ali je treba uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav oceniti kumulativno.
(98)
Stopnja dampinga, ugotovljena za uvoz iz LRK in Tajvana, je bila višja od praga de minimis iz člena 9(3) osnovne uredbe. Obseg uvoza iz posamezne zadevne države ni bil zanemarljiv v smislu člena 5(7) osnovne uredbe. V obdobju preiskave je bil tržni delež Tajvana 5,1 %, tržni delež LRK pa 4,3 %.
(99)
Konkurenčni pogoji med dampinškim uvozom iz LRK in Tajvana ter podobnim izdelkom so bili podobni. Zlasti so uvoženi izdelki konkurirali med seboj in s podobnim izdelkom, proizvedenim v Uniji, ker vsi izdelki izpolnjujejo enake svetovne standarde in so zato izmenljivi. Poleg tega se prodajajo po enakih prodajnih poteh in podobnim kategorijam strank.
(100)
Tajvansko združenje za jeklarstvo in železarstvo (Taiwan Steel & Iron Industries Association, „TSIIA“) je dejalo, da Komisija učinkov dampinškega uvoza iz LRK in Tajvana ne bi smela oceniti kumulativno. Trdilo je, da četudi se hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla po osnovni uredbi štejejo za podobne, tajvanska prodaja na trgu Unije ne poteka pod enakimi konkurenčnimi pogoji kot kitajski uvoz. Ti izdelki naj bi se večinoma razlikovali po vrsti in kakovosti, pri čemer so tajvanski višje kakovosti.
(101)
Trditev v zvezi z različnimi vrstami se nanaša samo na posebne izdelke, ki predstavljajo manj kot 1 % uvoza. Ker vsi izdelki (iz EU, kitajski in tajvanski) izpolnjujejo enake svetovne standarde in ni bilo vloženih zahtevkov glede ocene razlik med fizikalnimi lastnostmi podobnega izdelka, proizvedenega v Uniji, in uvoženih izdelkov, je ta trditev neutemeljena. Zato je bila zavrnjena.
(102)
Tako so bila vsa merila iz člena 3(4) osnovne uredbe izpolnjena, uvoz iz LRK in Tajvana pa je bil ocenjen kumulativno, da bi se določila škoda.
4.3.2 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevnih držav
(103)
Komisija je določila obseg uvoza na podlagi statističnih podatkov Eurostata o obsegu uvoza. Tržni delež uvoza je bil določen na isti podlagi.
(104)
Uvoz iz zadevnih držav v Unijo se je gibal na naslednji način:
Preglednica 6
Obseg uvoza in tržni delež
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Obseg uvoza iz LRK (v tonah)
56 477
95 876
87 759
143 420
Indeks
100
170
155
254
Tržni delež (%)
1,8
2,9
2,7
4,3
Indeks
100
165
151
243
Obseg uvoza iz Tajvana (v tonah)
127 664
173 968
132 392
169 097
Indeks
100
136
104
132
Tržni delež (%)
4,0
5,4
4,1
5,1
Indeks
100
133
101
127
Obseg uvoza iz zadevnih držav (v tonah)
184 140
269 845
220 151
312 517
Indeks
100
147
120
170
Tržni delež (%)
5,8
8,3
6,8
9,5
Indeks
100
143
116
163
Vir: Eurostat.
(105)
Kumuliran uvoz iz zadevnih držav se je med letom 2010 in obdobjem preiskave povečal za 70 %, in sicer s 184 140 ton na 312 517 ton. Uvoz se je v obravnavanem obdobju enakomerno večal, razen v letu 2012, ko je bil obseg uvoza večji kot v letu 2010, vendar pod ravnjo v letu 2011.
(106)
Kumulativni tržni delež se je v obravnavanem obdobju povečal za 63 %, in sicer s 5,8 % na 9,5 %. Podobno kot obseg uvoza se je v obravnavanem obdobju enakomerno večal tudi tržni delež, razen v letu 2012.
4.3.3 Cene uvoza iz zadevnih držav in nelojalno nižanje prodajnih cen
(107)
Komisija je določila cene uvoza na podlagi statističnih podatkov Eurostata o vrednosti in obsegu uvoza. Nelojalno nižanje prodajnih cen uvoza je bilo določeno na podlagi odgovorov na vprašalnik, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, vzorčeni proizvajalci izvozniki in proizvajalec izvoznik, ki mu je bila odobrena individualna preiskava iz uvodne izjave 17.
(108)
Tehtana povprečna cena uvoza iz zadevnih držav v Unijo se je gibala na naslednji način:
Preglednica 7
Uvozne cene
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
LRK (EUR/tono)
2 175
2 280
2 253
2 008
Indeks
100
105
104
92
Tajvan (EUR/tono)
2 268
2 414
2 143
1 897
Indeks
100
106
94
84
Zadevni državi (EUR/tono)
2 239
2 366
2 187
1 948
Indeks
100
106
98
87
Vir: Eurostat.
(109)
Uvozne cene LRK in Tajvana so se med letoma 2010 in 2011 najprej zvišale za 6 odstotnih točk. Nato so se znižale za 19 odstotnih točk, skupaj pa za 13 %. Uvozne cene LRK in Tajvana so se gibale podobno, razen v letu 2012, ko so bile za LRK še vedno primerljivo visoke, za Tajvan pa že primerljivo nizke. Med letom 2012 in obdobjem preiskave so se cene v obeh državah nadalje znižale.
(110)
Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila tako, da je primerjala:
(i)
tehtano povprečje prodajnih cen za posamezno vrsto izdelka vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunanih nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojenih na raven cene franko tovarna; in
(ii)
ustrezno tehtano povprečje cen za posamezne uvožene vrste izdelkov preiskovanih kitajskih in tajvanskih proizvajalcev prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določenih na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu.
(111)
Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku popustov, provizij in stroškov dobave. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za uvoz iz zadevnih držav na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen med 9,6 % in 11,3 %.
(112)
Preiskava je pokazala, da proizvajalci izvozniki skoraj izključno prodajajo neodvisnim distributerjem ali storitvenim centrom za jeklarstvo, medtem ko je industrija Unije prodajala distributerjem, storitvenim centrom za jeklarstvo in končnim uporabnikom. Vendar v skladu s preiskavo naj ta razlika trgovinske ravni ne bi vplivala na cene. Nasprotno so neodvisni distributerji in storitveni centri za jeklarstvo trdili, da od proizvajalcev Unije ne dobijo ugodnejših prodajnih pogojev kot uporabniki.
4.4 Gospodarski položaj industrije Unije
4.4.1 Splošne opombe
(113)
V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je preiskava vpliva dampinškega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih dejavnikov, ki so vplivali na stanje industrije Unije v obravnavanem obdobju.
(114)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 8, je bilo vzorčenje uporabljeno za določitev morebitne škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Vzorčeni so bili štirje proizvajalci.
(115)
Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov, ki jih je prejela od vzorčenih proizvajalcev, in podatkov iz pritožbe za druge proizvajalce Unije. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike pa je ocenila na podlagi podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Podatki so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta za gospodarski položaj industrije Unije reprezentativna.
(116)
Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in višina stopnje dampinga.
(117)
Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.
(118)
Zainteresirane strani so trdile, da bi se morali podatki vzorčenih proizvajalcev Unije pri oceni škode uporabljati dosledno, namesto da se kazalniki delijo na makro- in mikroekonomske kazalnike. Dejale so, da je pritožnik manipuliral z ločeno analizo makro- in mikroekonomskih kazalnikov, saj je lahko vplival na zbiranje podatkov na makroekonomski ravni, odločitev o tem, ali je bil posamezen kazalnik makroekonomski ali mikroekonomski, pa je temeljila na razpoložljivosti informacij.
(119)
Komisija je makroekonomske kazalnike določila in analizirala, kot so bili ugotovljeni na ravni Unije in ne zgolj na ravni vzorčenih proizvajalcev Unije. Glede makroekonomskih kazalnikov se meni, da celoviti podatki celotne industrije Unije, ki vključujejo tudi podatke vzorčenih družb, bolje izražajo položaj v obravnavanem obdobju kot podatki le o delu industrije.
(120)
Podatki, ki jih je pritožnik zagotovil za oceno makroekonomskih kazalnikov, so se šteli za točne in zanesljive. Veljavnost podatkov se je preverila glede na informacije, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. Zaradi argumentiranja bi analiza škode, v kateri bi se dosledno uporabili samo podatki, ki so jih zagotovili vzorčeni proizvajalci Unije, pokazala bolj negativno sliko makroekonomskih kazalnikov. Ni bilo podlage, na kateri bi bilo mogoče ugotoviti, da je pritožnik namenoma zadržal informacije, da bi manipuliral z analizo škode. Zato ni razloga, da se informacije o makroekonomskih kazalnikih, ki jih je zagotovil pritožnik, ne bi upoštevale. Prav tako ni mogoče sprejeti trditve, da bi bilo treba analizo vseh kazalnikov škode omejiti samo na informacije, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije.
4.4.2 Makroekonomski kazalniki
4.4.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(121)
Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost (na ravni hladnega valjanja) in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 8
Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Obseg proizvodnje (v tonah)
3 195 908
3 159 359
3 222 857
3 036 688
Indeks
100
99
101
95
Proizvodna zmogljivost (v tonah)
4 174 027
4 261 161
4 284 261
4 330 161
Indeks
100
102
103
104
Izkoriščenost zmogljivosti (%)
77
74
75
70
Indeks
100
97
98
92
Vir: vzorčeni proizvajalci Unije, pritožba.
(122)
Obseg proizvodnje je bil med letoma 2010 in 2012 stabilen. Med letom 2012 in obdobjem preiskave se je kljub stabilnemu povpraševanju znatno zmanjšal za 6 odstotnih točk, skupaj pa za 5 %.
(123)
Hkrati se je proizvodna zmogljivost v obravnavanem obdobju zmerno povečala za 4 %. To majhno povečanje proizvodne zmogljivosti bi se lahko pripisalo boljšemu izkoristku strojev zaradi programov učinkovitosti, ki jih izvaja industrija Unije.
(124)
Posledično se je izkoriščenost zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšala za 8 %. Znano je, da na dolgi rok 100-odstotna izkoriščenost zmogljivosti v industriji hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla ni uresničljiva in trajnostna. Vendar je izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije v obravnavanem obdobju precej nižja od več kot 90-odstotne izkoriščenosti zmogljivosti, ki se šteje za uresničljivo v okviru dolgoročno trajnostne ravni proizvodnje. Ker je razlika med proizvodno zmogljivostjo in trajnostno dolgoročno ravnjo proizvodnje majhna, to ni moglo vplivati na trend zmanjševanja, ki ga je pokazala industrija Unije.
4.4.2.2 Obseg prodaje in tržni delež
(125)
Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 9
Obseg prodaje in tržni delež
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Obseg prodaje na trgu Unije (v tonah)
2 641 033
2 637 819
2 732 237
2 631 508
Indeks
100
100
103
100
Tržni delež (%)
84
81
84
80
Indeks
100
97
100
95
Vir: vzorčeni proizvajalci Unije, pritožba.
(126)
Obseg prodaje industrije Unije je bil v celotnem obravnavanem obdobju stabilen, nekoliko večji pa je bil le v letu 2012.
(127)
Ker se je potrošnja Unije v celotnem obravnavanem obdobju povečevala, kot je navedeno v uvodni izjavi 96, je dokaj stabilen obseg prodaje vodil v 5-odstotno zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju. Podobno kot pri obsegu prodaje je bila tudi pri tržnem deležu slika za leto 2012 bolj pozitivna.
4.4.2.3 Rast
(128)
Kot je opisano zgoraj, je bil v celotnem obravnavanem obdobju obseg prodaje industrije Unije na rastočem trgu dokaj stabilen. Hkrati se je znatno povečal uvoz iz zadevnih držav. Posledično je rast trga za približno 140 000 ton v celotnem obravnavanem obdobju skoraj izključno koristila uvozu iz zadevnih držav, katerega obseg se je v istem obdobju povečal za približno 128 000 ton. Zato industrija Unije od te rasti nikakor ni mogla imeti koristi.
4.4.2.4 Zaposlenost in produktivnost
(129)
Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 10
Zaposlenost in produktivnost
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Število zaposlenih
13 223
12 978
12 471
11 820
Indeks
100
98
94
89
Produktivnost (ton/zaposleno osebo)
242
235
258
257
Indeks
100
97
107
106
Vir: vzorčeni proizvajalci Unije, pritožba.
(130)
Število zaposlenih v industriji Unije se je v letu 2011 zmanjšalo za 2 odstotni točki, v letu 2012 za nadaljnje 4 odstotne točke in v obdobju preiskave še za 5 odstotnih točk, kar je jasno kazalo padajoči trend. Racionalizacija števila zaposlenih bi se lahko pripisala različnim načrtom „učinkovitosti“, ki jih izvajajo proizvajalci Unije, in zmanjšanju obsega proizvodnje.
(131)
Industrija hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla se na splošno šteje za kapitalsko intenzivno industrijo. Vendar je obseg zaposlenosti, ki ga zagotavlja industrija Unije, znaten. Poleg tega so stroški dela drugi najpomembnejši stroškovni dejavnik za surovinami in v povprečju predstavljajo približno 10-15 % vseh stroškov. Zato je zaposlenost pomemben kazalnik škode za to industrijo.
(132)
Produktivnost industrije Unije se je v letu 2011 nekoliko zmanjšala, in sicer za 3 odstotne točke, v letu 2012 se je povečala za 10 odstotnih točk, v obdobju preiskave pa zmanjšala za 1 odstotno točko. Skupno se je v obravnavanem obdobju kljub čedalje manjšemu številu zaposlenih povečala za 6 odstotnih točk, in sicer z 242 ton na zaposlenega na 257 ton na zaposlenega, kar je kazalo na večjo učinkovitost.
4.4.2.5 Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu
(133)
Vse stopnje dampinga so bile znatno nad stopnjo de minimis. Višina dejanskih stopenj dampinga glede na obseg in cene uvoza iz zadevnih držav je znatno vplivala na industrijo Unije.
(134)
To je druga protidampinška preiskava zadevnega izdelka. Uvoz enakega proizvoda s poreklom iz LRK, Južne Koreje in Tajvana je že bil preiskovan v obdobju 2008-2009 (6). Čeprav po tej preiskavi protidampinški ukrepi niso bili uvedeni, je bil že takrat začasno ugotovljen obstoj dampinga (7).
4.4.3 Mikroekonomski kazalniki
4.4.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
(135)
Tehtano povprečje prodajnih cen na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo na naslednji način:
Preglednica 11
Prodajne cene v Uniji
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (EUR/tono)
2 428
2 572
2 358
2 159
Indeks
100
106
97
89
Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono)
2 247
2 345
2 149
1 939
Indeks
100
104
96
86
Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.
(136)
Prodajna cena vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke se je v obravnavanem obdobju znižala za 11 %. Cene v letu 2011 so se zvišale za 6 % in nato do konca obravnavanega obdobja znižale za 17 odstotnih točk.
(137)
Stroški proizvodnje na enoto so za celotno proizvodnjo hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla (vključno z blagom, ki se je sčasoma izvozilo) v glavnem sledili trendu prodajnih cen in se v celotnem obravnavanem obdobju znižali za 14 %. Vendar prodajne cene in stroški proizvodnje na enoto zaradi časovne razlike med proizvodnjo in prodajo niso neposredno primerljivi. Ker je povprečna raven zalog industrije Unije predstavljala približno 15 % prihodkov od prodaje, je v povprečju med proizvodnjo in prodajo skoraj dvomesečni časovni zamik.
(138)
Na splošno so proizvodni stroški in prodajne cene odvisni od gibanja stroškov surovin, večinoma kroma in niklja. Cene, ki jih določa industrija Unije, temeljijo na tako imenovanem mehanizmu „dodatne dajatve na zlitine“. Ta določa, da so cene sestavljene iz fiksne „osnovne cene“ in „dodatne dajatve na zlitine“, ki nihajo glede na kemično sestavo vrste jekla in kotiranja zlitin na londonski borzi kovin („LME“). Zato so cene vezane na vrsto jekla in stroške ustreznih surovin.
(139)
Zainteresirane strani so predlagale, da se trend prodajnih cen industrije Unije analizira brez upoštevanja „dodatne dajatve na zlitine“. Ker industrija Unije ne vpliva na ceno niklja, so zainteresirane strani trdile, da bi morala Komisija upoštevati samo „osnovno ceno“.
(140)
Skupna cena je sestavljena iz osnovne cene in dodatne dajatve na zlitine, pri čemer so stranke običajno seznanjene s to razdelitvijo. Vendar je preiskava pokazala, da v obdobju preiskave ta dva elementa cene običajno nista bila navedena ločeno na računu. V takih primerih ta elementa v trgovinskih dokumentih, ki so po datumu starejši od računa, kot je naročilo ali potrditev naročila, običajno nista navedena ločeno.
(141)
Zato je bilo gibanje osnovne cene analizirano na podlagi javno dostopnih informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani. Ta informacija vsebuje podrobno razčlembo skupne cene, ki se za osnovne izdelke vrste 304 (8) v Nemčiji (9) vračunajo v osnovno ceno in dodatno dajatev na zlitine. Medtem ko je dodatna dajatev na zlitine nihala v skladu z gibanjem stroškov surovin, se je osnovna cena v celotnem obravnavanem obdobju nenehno nižala in se znižala za približno 20 %, in sicer s približno 1 200 EUR/tono v letu 2010 na 1 000 EUR/tono v obdobju preiskave. Čeprav stopnja znižanja morda ni nujno reprezentativna za vse izdelke in vse proizvajalce Unije, obseg zmanjšanja podpira ugotovitev, da sta raven dodatne dajatve na zlitine in raven osnovne cene sledila padajočemu trendu.
4.4.3.2 Stroški dela
(142)
Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 12
Povprečni stroški dela na zaposlenega
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)
57 071
58 068
59 684
61 826
Indeks
100
102
105
108
Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.
(143)
Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v celotnem obravnavanem obdobju višali in se med letom 2010 in obdobjem preiskave skupno zvišali za 8 %.
4.4.3.3 Zaloge
(144)
Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 13
Zaloge
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Končne zaloge (v tonah)
242 166
238 818
208 021
225 418
Indeks
100
99
86
93
Končne zaloge kot odstotek proizvodnje
15
16
14
15
Indeks
100
103
90
99
Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.
(145)
Obseg zalog je bil med letoma 2010 in 2011 dokaj stabilen, nato se je leta 2012 zmanjšal za 13 odstotnih točk in se v obravnavanem obdobju nekoliko povečal, in sicer za 7 odstotnih točk. Na splošno se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 7 %. Ker je proizvodnja večinoma po naročilu, zaloge v tej industriji niso pomemben kazalnik.
4.4.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(146)
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 14
Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)
- 0,6
- 1,3
- 2,1
- 1,6
Indeks
- 100
- 214
- 330
- 253
Denarni tok (v mio. EUR)
- 199
107
- 10
- 39
Indeks
- 100
54
- 5
- 20
Naložbe (v mio. EUR)
1 504
1 375
1 279
1 244
Indeks
100
91
85
83
Donosnost naložb (%)
- 1,2
- 2,9
- 4,3
- 3,1
Indeks
- 100
- 246
- 370
- 269
Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.
(147)
Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot odstotek prihodkov od te prodaje. Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev je bila v celotnem obravnavanem obdobju negativna - med letoma 2010 in 2012 se je zmanjšala za 1,5 odstotne točke, v obdobju preiskave pa se je nekoliko povečala, in sicer za 0,5 odstotne točke na - 1,6 %. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 141, je bila negativna dobičkonosnost večinoma posledica neprekinjenega zniževanja osnovne cene in ne nihanja cen surovin, kot je nikelj.
(148)
Neto denarni tok je zmožnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok je bil v treh od štirih obravnavanih let negativen - v letu 2011 se je povečal in se nato začel spet zmanjševati. Začasno izboljšanje v letu 2011 je bilo predvsem posledica zmanjšanja zalog polizdelkov.
(149)
Naložbe so pokazale trend zmanjševanja - v letu 2011 so se zmanjšale za 9 %, v letu 2012 za nadaljnjih 6 % in v obdobju preiskave še za 2 %. V obravnavanem obdobju so se skupno zmanjšale za 17 odstotnih točk.
(150)
Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. V vseh obravnavanih letih je bila negativna. V letu 2011 se je zmanjšala za 146 % v letu 2012 za nadaljnjih 124 % in v obdobju preiskave dosegla - 3,1 %.
(151)
To je negativno vplivalo na vse štiri vzorčene proizvajalce pri zbiranju kapitala, saj jim banke zaradi negativnih številk o dobičkonosnosti financiranja niso odobrile. Zato so morali uporabiti sredstva, ki so jih zagotovile druge družbe v skupini.
4.4.4 Sklep o škodi
(152)
Večina kazalnikov škode industrije Unije je v obravnavanem obdobju pokazala negativen trend. Obseg proizvodnje se je zmanjšal za 5 %, kar je vodilo v 8-odstotno zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti. Stabilen obseg prodaje na rastočem trgu je vodil v 5-odstotno zmanjšanje tržnega deleža. Zaposlenost se je zmanjšala za 11 %, stroški dela pa so se zvišali za 8 %. Naložbe so se zmanjšale za 17 %, medtem ko je bila donosnost naložb v celotnem obravnavanem obdobju negativna in je kazala trend poslabšanja.
(153)
Edina dejavnika škode, ki sta jasno pokazala nekoliko bolj pozitiven trend, sta proizvodna zmogljivost in produktivnost. Vsekakor je to povečanje proizvodne zmogljivosti skladno s povečanjem potrošnje v obravnavanem obdobju. Produktivnost se je večala zaradi zmanjšanja števila zaposlenih.
(154)
V letu 2011 oziroma 2012 je bilo gibanje nekaterih dejavnikov škode, kot so tržni delež, prodajne cene in stroški proizvodnje, začasno bolj pozitivno kot v predhodnem letu in se je nato ponovno zmanjšalo. Dobičkonosnost je bila negativna v vseh štirih letih, denarni tok pa v treh od štirih let.
(155)
Ob upoštevanju navedenega je Komisija v tej fazi sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
5. VZROČNA ZVEZA
(156)
Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevnih držav povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je proučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije. Komisija je zagotovila, da se morebitna škoda, ki so jo povzročili drugi dejavniki in ne dampinški uvoz iz zadevnih držav, ni pripisala temu dampinškemu uvozu. Ti dejavniki so: uvoz iz tretjih držav, izvoz industrije Unije, stroški energije, presežna zmogljivost in konkurenca znotraj Unije.
5.1 Učinki dampinškega uvoza
(157)
Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 4 %, hkrati pa se je obseg uvoza iz zadevnih držav povečal za 70 %, medtem ko je tržni delež industrije Unije pokazal trend zmanjševanja. Ugotovljeno je bilo, da se je vzorec, po katerem je uvoz tržni delež pridobil, industrija Unije pa izgubila, ujemal. V letu 2012 se je večanje tržnega deleža uvoza upočasnilo in se nadaljevalo v obdobju preiskave, prav tako pa se je v letu 2012 upočasnilo zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije in se nadaljevalo v obdobju preiskave. Zato je jasno, da je bil izgubljeni tržni delež industrije Unije v korelaciji s povečanjem dampinškega uvoza.
(158)
Uvozne cene iz zadevnih držav so se v obravnavanem obdobju znižale za 13 %. Cene industrije Unije so se v istem obdobju znižale za 11 %. V obdobju preiskave je dampinški uvoz iz zadevnih držav prodajne cene industrije Unije nelojalno znižal za 9,6 %-11,3 % in s tem na industrijo Unije izvajal cenovni pritisk. Slednja zaradi gibanja cen čedalje večjega dampinškega uvoza blaga iz zadevnih držav ni mogla ohraniti svojega tržnega deleža ali postati dobičkonosna.
(159)
Zainteresirane strani so trdile, da uvoženi izdelki iz zadevnih držav ne konkurirajo izdelkom, ki jih prodaja industrija Unije. Uvoz iz zadevnih držav naj bi zajemal pretežno tanke izdelke debeline pod 2 mm, medtem ko izdelke nad to debelino večinoma dobavlja industrija Unije. Dejstva, ugotovljena v preiskavi, te domneve niso potrdila. Proizvajalci izvozniki in industrija Unije prodajajo debele izdelke debeline nad 2 mm in tanke izdelke manjše debeline. Poleg tega je razmerje med debelimi in tankimi izdelki podobno ter znaša približno 30-35 % tako za industrijo Unije kot za vzorčene proizvajalce izvoznike iz zadevnih držav.
(160)
Zainteresirane strani so trdile, da ni korelacije med ravnjo in cenami uvoza iz LRK ter dobičkonosnostjo industrije Unije. Zlasti so se sklicevale na zmanjšanje uvoza in stabilne cene iz LRK v obdobju 2011-2012, kar naj ne bi povzročilo znižanja povprečnih cen na trgu Unije. Hkrati so se izgube industrije Unije povečale, obseg prodaje pa je bil dokaj stabilen.
(161)
Vendar je ta analiza selektivno osredotočena samo na dve posamezni leti in ne na celotno obravnavano obdobje. Analiza celotnega obdobja je jasno pokazala, da je občutno povečanje dampinškega uvoza povzročilo zmanjšanje dobičkonosnosti in tržnega deleža industrije Unije ter upad proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, zaposlenosti, naložb in donosnosti naložb. Trend je bil kljub odstopanju v letu 2012 negativen. Namen ocenjevanja kazalnikov škode v daljšem obdobju štirih let je preprečiti, da bi se sklepalo na podlagi morebitnih posameznih gibanj. V vsakem primeru so se učinki dampinškega uvoza iz obeh zadevnih držav ocenili kumulativno iz razlogov, ki so pojasnjeni v uvodnih izjavah 97 do 102. Zato ni bilo upravičeno oceniti samo neodvisnih učinkov dampinškega uvoza iz LRK.
(162)
Zainteresirane strani so trdile, da je bil tržni delež, ki ga je industrija Unije izgubila pri uvozu iz Tajvana, zanemarljiv. Tajvanski uvoz je v skladu z informacijami iz pritožbe v obdobju preiskave predstavljal 4,98-odstotni tržni delež in se je med letom 2010 in obdobjem preiskave povečal za 1,09 %. Zainteresirane strani so trdile, da zato tajvanski izvoz ni mogel povzročiti škode, ki naj bi jo utrpeli pritožniki.
(163)
Po ugotovitvah preiskave se je tržni delež tajvanskega uvoza v obravnavanem obdobju na splošno povečal in v obdobju preiskave dosegel 5,1 %. V preiskavi je bilo tudi jasno ugotovljeno, da je ta dampinški uvoz znatno nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije. Zato je v nasprotju s trditvami zainteresiranih strani dampinški uvoz iz Tajvana izvajal cenovni pritisk in skupaj s kitajskim dampinškim uvozom povzročil škodo industriji Unije, kot je navedeno zgoraj. Opozoriti je treba, da so se učinki uvoza iz obeh zadevnih držav ocenili kumulativno iz razlogov, ki so pojasnjeni v uvodnih izjavah 97 do 102. Zato učinki dampinškega uvoza samo iz Tajvana niso bili ocenjeni ločeno.
(164)
Zainteresirane strani so trdile, da je količina tajvanskega uvoza precenjena, saj naj bi vključevala velike količine hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK ali Koreje, ki so bili napačno deklarirani kot tajvanski. Vendar se ta domneva ni utemeljila z dokazi.
(165)
Sodelujoče tajvanske družbe (proizvajalci in druge sodelujoče družbe) so poročale, da njihov izvoz predstavlja večino celotnega tajvanskega izvoza. Zato je bil morebiten vpliv vprašanja o izdelkih, ki so bili domnevno napačno deklarirani kot tajvanski, zelo omejen oziroma ničen.
(166)
Zainteresirane strani so trdile, da so cene kitajskih in tajvanskih proizvajalcev izvoznikov ter cene industrije unije sledile ceni niklja. Gibanje cen proizvajalcev izvoznikov je v določenem časovnem obdobju morda res sledilo trendu cen surovin, vendar to nima nobene zveze z vprašanjem absolutne ravni cene. V zvezi s tem je bilo v preiskavi ugotovljeno, da so kitajske in tajvanske cene nelojalno znižale prodajne cene industrije Unije za 9,6-11,3 %. Če drži trditev, da je bil trend kitajskih in tajvanskih cen ter cen industrije Unije v celotnem obravnavanem obdobju podoben, bi bilo mogoče sklepati, da so se prodajne cene industrije Unije zaradi kitajskega in tajvanskega izvoza v celotnem obravnavanem obdobju nelojalno nižale za podobno stopnjo.
(167)
Zainteresirane strani so trdile, da naj povečanje naložb ne bi kazalo na to, da je industrija Unije utrpela škodo. Vendar se v preiskavi ta domneva ni potrdila. Naložbe so se v celotnem obravnavanem obdobju postopoma zmanjšale za 17 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 149.
(168)
Komisija je v tej fazi sklenila, da je povečan dampinški uvoz po nizkih cenah iz zadevnih držav povzročil znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.2 Učinki drugih dejavnikov
5.2.1 Uvoz iz tretjih držav
(169)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:
Preglednica 15
Uvoz iz tretjih držav
Država
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Indija
Obseg (v tonah)
17 568
29 437
33 763
61 855
Indeks
100
168
192
352
Tržni delež (%)
0,6
0,9
1,0
1,9
Povprečna cena (EUR/tono)
1 912
2 421
2 218
2 098
Indeks
100
127
116
110
Južna Koreja
Obseg (v tonah)
72 256
70 297
62 047
92 189
Indeks
100
97
86
128
Tržni delež (%)
2,3
2,2
1,9
2,8
Povprečna cena (EUR/tono)
1 932
2 112
1 891
1 839
Indeks
100
109
98
95
Južna Afrika
Obseg (v tonah)
66 142
51 788
50 718
51 907
Indeks
100
78
77
78
Tržni delež (%)
2,1
1,6
1,6
1,6
Povprečna cena (EUR/tono)
2 302
2 355
2 102
1 943
Indeks
100
102
91
84
ZDA
Obseg (v tonah)
94 923
82 387
82 624
90 947
Indeks
100
87
87
96
Tržni delež (%)
3,0
2,5
2,5
2,8
Povprečna cena (EUR/tono)
2 695
2 943
2 646
2 304
Indeks
100
109
98
85
Druge tretje države
Obseg (v tonah)
85 674
109 406
74 897
59 204
Indeks
100
128
87
69
Tržni delež (%)
2,7
3,4
2,3
1,8
Povprečna cena (EUR/tono)
2 450
2 659
2 715
2 669
Indeks
100
109
111
109
Skupno vse tretje države, razen zadevnih držav
Obseg (v tonah)
336 564
343 313
304 049
356 102
Indeks
100
102
90
106
Tržni delež (%)
10,6
10,6
9,3
10,8
Povprečna cena(EUR/tono)
2 351
2 549
2 371
2 156
Indeks
100
108
101
92
Vir: Eurostat.
(170)
Tretje države z največjim obsegom uvoza so bile Indija, Južna Koreja, Južna Afrika in ZDA, katerih tržni delež v obdobju preiskave se je gibal med 1,6 % in 2,8 %. Tržni delež vseh drugih tretjih držav je bil 10,8 %.
(171)
Uvoz iz Indije je bil večji del obravnavanega obdobja zanemarljiv, in sicer 1 % ali manj. Ta prag je bil presežen le enkrat, in sicer v obdobju preiskave, ko je bil tržni delež 1,9 %.
(172)
Tržni delež Južne Koreje je bil v obravnavanem obdobju dokaj stabilen, in sicer se je v obdobju 2010-2012 zmanjšal z 2,3 % na 1,9 %, v obdobju preiskave pa se je povečal na samo 2,8 %.
(173)
Uvoz iz Južne Afrike in ZDA kaže trend zmanjševanja v celotnem obravnavanem obdobju. Tržni delež južnoafriškega uvoza se je zmanjšal z 2,1 % na 1,6 %, medtem ko se je tržni delež uvoza ZDA zmanjšal s 3,0 % na 2,8 %.
(174)
Kar zadeva cene iz podatkov Eurostata, je mogoče opaziti, da je bila samo uvozna cena Južne Koreje nižja od uvozne cene LRK in Tajvana, medtem ko je imela Južna Afrika podobno uvozno ceno kot omenjeni državi, Indija in ZDA pa višjo. Kljub temu je treba opozoriti, da zadevni/podobni izdelek vključuje jeklo različnih vrst, kar vodi v velike razlike v ceni, ki jih pri povprečni ceni iz podatkov Eurostata ni bilo mogoče upoštevati.
(175)
Zainteresirane strani so se sklicevale na uvoz iz drugih tretjih držav, vključno z ZDA, Južno Korejo, Indijo in Južno Afriko. Trdile so, da je navedeni uvoz zagotovo vplival na položaj industrije Unije ter da se uvoz iz LRK in Tajvana zaradi znatnega uvoza iz drugih tretjih držav, ki niso predmet preiskave Komisije, ne bi smel šteti za odgovornega za škodo, ki jo je povzročil uvoz iz drugih držav.
(176)
Kot je opisano zgoraj, sta imela med drugimi državami, iz katerih se v Unijo uvažajo hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla, v obdobju preiskave največji tržni delež Tajvan (5,1 %) in LRK (4,3 %). Nobena druga država ni v obravnavanem obdobju presegla 3-odstotnega tržnega deleža uvoza. Medtem ko se je tržni delež iz zadevnih držav v obravnavanem obdobju povečal za 3,7 odstotne točke, je bil celotni tržni delež uvoza iz tretjih držav, razen zadevnih držav, v obravnavanem obdobju stabilen in se je povečal samo za 0,2 odstotne točke.
(177)
Ker je bil trend obsega uvoza stabilen, je Komisija začasno sklenila, da uvoz iz drugih tretjih držav ni bistveno prispeval k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
5.2.2 Izvoz industrije Unije
(178)
Obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:
Preglednica 16
Izvoz vzorčenih proizvajalcev Unije
2010
2011
2012
Obdobje preiskave
Obseg izvoza (v tonah)
185 377
188 431
182 370
178 010
Indeks
100
102
98
96
Povprečna cena (EUR/tono)
2 148
2 353
2 082
1 915
Indeks
100
110
97
89
Vir: vzorčeni proizvajalci Unije.
(179)
Obseg izvoza in prodajna cena vzorčenih proizvajalcev Unije sta se po enkratnem povečanju v letu 2011 zmanjšala. Na splošno je obseg izvoza vzorčenih proizvajalcev predstavljal približno 12 % njihove soproizvodnje. Čeprav je manjši uvoz morda prispeval k upadu proizvodnje glede na nizko raven uvoza v povezavi s prodajo v Uniji, bi bil vsakršen prispevek uvoza k škodi, ki jo je utrpela Unija, zelo omejen.
5.2.3 Stroški energije, presežna zmogljivost
(180)
Zainteresirane strani so trdile, da so škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročili visoki stroški energije, ki naj bi bili za 20 % višji kot v LRK. Vendar je energija le manjši stroškovni dejavnik pri proizvodnji hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla in običajno predstavlja manj kot 10 % vseh stroškov. Če se odmisli vprašanje, ali stroški energije v LRK izražajo tržno vrednost ali ne, razlika v ceni energije ni mogla povzročiti škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(181)
Zainteresirane strani so trdile, da je industrija Unije v nasprotju z informacijami iz pritožbe trpela zaradi znatne presežne zmogljivosti. Komisija je ugotovila, da se je izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije zmanjšala s 77 % v letu 2010 na 70 % v obravnavanem obdobju. Vendar se je proizvodna zmogljivost industrije Unije gibala vzporedno s potrošnjo na trgu Unije, pri čemer sta se v obravnavanem obdobju obe povečali za 4 %. Manjša izkoriščenost zmogljivosti je zato posledica nezmožnosti industrije Unije, da bi izkoristila rastoči trg, saj je to rast absorbiral dampinški uvoz iz zadevnih držav. Zato je domnevna presežna zmogljivost bolj posledica dampinškega uvoza kot vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(182)
Komisija je sklenila, da stroški energije in domnevna presežna zmogljivost industrije Unije niso mogli povzročiti nastale škode.
5.3 Pomisleki glede konkurence
(183)
Zainteresirane strani so trdile, da se je uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla iz LRK zaradi skrčenja zmogljivosti v Uniji na majhno število dobaviteljev povečal in s tem uporabnikom v Uniji omejil število proizvajalcev Unije. Vendar so bili v zadnjih desetih letih na trgu Unije vedno prisotni štirje srednje veliki in številni manjši dobavitelji. Medtem ko se je lastništvo nekaterih od teh družb v navedenem obdobju spremenilo, je število dobaviteljev ostalo nespremenjeno. Zato povečanja dampinškega uvoza s Kitajske ni moglo povzročiti zmanjšanje števila dobaviteljev v Uniji.
(184)
Zainteresirane strani so trdile, da je bil trg Unije močno koncentriran in uvoz iz zadevnih držav ni mogel povzročiti škode, ki jo je utrpela industrija Unije. Trdile so, da obseg uvoza iz Azije ni bil tolikšen, da bi oviral konkurenco, in industriji Unije ni mogel preprečiti zvišanja cen. Zainteresirane strani so se v zvezi s tem sklicevale na sklep Komisije o združitvi, da se odobri združitev (ki nalaga obveznosti) družb Outokumpu in Inoxum (10) novembra 2012 („sklep glede združitve družbe Outokumpu“).
(185)
Vendar analiza v postopku združitve in protidampinški preiskavi zadeva različne pravne okvire, ki imajo različne cilje. Medtem ko se v postopku združitve proučuje, ali bi se s predlagano združitvijo povečali pomisleki glede konkurence, se v protidampinški preiskavi ugotavlja, ali je industrija Unije izpostavljena škodljivemu dampingu.
(186)
V vsakem primeru se je v okviru sklepa glede združitve družbe Outokumpu preiskovalo, ali bi se s pridobitvijo družbe Inoxum s strani družbe Outokumpu ustvaril prevladujoč akter na trgu Unije. Združeni subjekt, sestavljen iz družb Outokumpu in Inoxum, bi imel več kot 50-odstotni kombinirani tržni delež, število glavnih proizvajalcev pa bi se zmanjšalo s štiri na tri. S sklepom glede združitve je bila družba Outokumpu prisiljena k odprodaji dela družbe Inoxum, vključno s produkcijsko družbo Acciai Speciali Terni („AST“). Namen te odprodaje je bil prav ohraniti konkurenco na trgu hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla v Uniji, vendar se načrt, da se združenemu subjektu (ki vključuje družbo Outokumpu in vsa sredstva družbe Inoxum, vključno z družbo AST) zagotovi več kot 50-odstotni tržni delež na trgu Unije, ni nikoli uresničil. Namesto tega med seboj še vedno konkurirajo štirje srednje veliki in številni manjši akterji, vendar nihče od njih nima tržne moči, ki bi jo imel predlagani združeni subjekt iz analize zadeve o združitvi.
(187)
Zainteresirane strani so se sklicevale tudi na razpravo v okviru sklepa glede združitve družbe Outokumpu v zvezi z dejstvom, da azijski uvoz v obdobjih, ko je bil ta zaradi nihanja cen niklja, menjalnih tečajev in nizkih cen niklja na londonski borzi kovin manj konkurenčen, ni omejeval proizvajalcev Unije. V sklepu glede združitve družbe Outokumpu je bilo ugotovljeno, da „četudi omejitev uvoza za zdaj ni velika, se bo v prihodnje povečala“ (11), kar je privedlo do ocene verjetnega razvoja trga. Zdajšnja preiskava je pokazala, da je dampinški uvoz iz zadevnih držav v obdobju preiskave dosegel 9,5 % in se je v primerjavi z letom 2010 povečal za 70 %. Ugotovljeno je bilo tudi, da je ta dampinški uvoz nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 9,6-11,3 %.
(188)
Poleg tega dejstvo, da je povpraševanje na trgu Unije primerljivo stabilno tudi ob znatnem nihanju cen, ne pomeni, da kupci niso občutljivi na ceno. Medtem ko nižje cene, ki jih ponudijo izvozniki, ne vodijo v večjo potrošnjo, je preiskava jasno pokazala, da so kupci pripravljeni kupiti večjo količino uvoza blaga po nizki ceni. Ker se potrošnja zaradi uvoza blaga po nizkih cenah ne poveča, ta prodaja škoduje prodaji drugih akterjev na trgu, večinoma industriji Unije.
(189)
Preiskava je potrdila, da industrija Unije prodaja širši izbor izdelkov kot sodelujoči proizvajalci izvozniki. Vendar je bilo v obdobju preiskave približno 75 % prodaje industrije Unije povezane s štirimi najobičajnejšimi vrstami jekla (304, 304L, 316L in 430). Te vrste jelka izvozniki iz zadevnih držav prodajajo v različni širini, debelini in končni obdelavi. Poleg tega izdelki, ki ne sodijo v to vrsto osnovnih izdelkov, neposredno konkurirajo med seboj, saj so jih prodajali tudi izvozniki iz zadevnih držav.
(190)
V sedanji preiskavi nihče od zainteresiranih strani ni imel vprašanj glede kakovosti izdelkov. V sklepu glede združitve družbe Outokumpu je bilo ugotovljeno, da se v povprečju kakovost, ki jo zagotavljajo neevropski proizvajalci, lahko šteje za primerljivo s tisto, ki jo zagotavljajo evropski proizvajalci (12), in da stranke s posebnimi zahtevami ne morejo kupovati v Aziji (13). Kot pa je opisano zgoraj, velika večina prodaje industrije Unije obsega osnovne izdelke primerljive kakovosti.
(191)
Druge težave, ki nekaterim strankam preprečujejo, da bi kupovale uvožene hladno valjane ploščate izdelke iz nerjavnega jekla, so tudi daljši dobavni rok zaradi dolgotrajnega prevoza iz zadevnih držav in manj ugodni plačilni pogoji, ki jih nudijo proizvajalci v zadevnih državah. Vendar so te težave večinoma pomembne za stranke, ki kupujejo neposredno iz proizvodnega obrata, kar predstavlja le približno tretjino trga Unije.
(192)
Hkrati večina prodaje, ki je potekala prek storitvenih centrov za jeklarstvo, predstavlja približno dve tretjini trga Unije. Dejansko skoraj vsa prodaja iz zadevnih držav poteka prek neodvisnih storitvenih centrov, ki kupujejo tudi od industrije Unije. V tem primeru so plačilni pogoji distributerja pomembni za uporabnika. Ker ta prodaja običajno poteka iz distributerjevih zalog, ustrezni dobavni rok vključuje tudi čas, potreben, da se blago prepelje od distributerja k uporabniku. Zato na večino prodaje te težave ne vplivajo.
(193)
Vendar na večino prodaje industrije Unije neposredno vpliva dampinški uvoz iz zadevnih držav.
(194)
Komisija je zato sklenila, da konkurenčni pogoji v Uniji niso mogli preprečiti, da bi dampinški uvoz iz zadevnih držav povzročil škodo industriji Unije.
5.4 Učinek cen surovin
(195)
Zainteresirane strani so trdile, da je odločitev o nakupu zadevnega izdelka s poreklom iz zadevnih držav ali podobnega izdelka, ki ga proizvede industrija Unije, odvisna od gibanja cen surovin, zlasti niklja. To je zato, ker izvozniki zaračunavajo enotno ceno, industrija Unije pa osnovno ceno, povečano za dodatno dajatev na zlitine.
(196)
Zato bi bilo za uvoznike domnevno ugodneje, če bi kupovali iz zadevnih držav, kadar se cene surovin zvišajo (saj bodo cene industrije Unije popravljene navzgor, medtem ko bodo cene izvoznikov nespremenjene). Če pa se cene surovin znižajo, bi bilo za uvoznike domnevno manj ugodno kupovati iz zadevnih držav (saj se bodo cene industrije Unije znižale, medtem ko bodo cene izvoznikov nespremenjene).
(197)
V sklepu glede združitve družbe Outokumpu je bil analiziran vpliv pričakovanega gibanja cen niklja na odločitve uvoznikov o nakupu (14). V sedanji preiskavi je bilo analizirano, ali je gibanje uvoza zares sledilo gibanju dejanskih cen niklja in prej opisanemu vzorcu. Cene niklja (15) so se znižale za 31 %, in sicer s 16 453 EUR/tono v letu 2010 na 11 327 EUR/tono v obdobju preiskave. Po trditvi zainteresiranih strani, ki je opisana v uvodni izjavi 196, bi se moral uvoz iz zadevnih držav zaradi znižanja cen niklja zmanjšati. Vendar je preiskava pokazala, da se je izvoz iz zadevnih držav kljub znatnemu znižanju cen niklja v istem obdobju povečal za 70 %, kot je opisano v uvodni izjavi 104.
(198)
Medtem ko je gibanje cen surovin morda nekoliko vplivalo na gibanje obsega uvoza, so drugi dejavniki, kot je nizka raven cen proizvajalcev izvoznikov, očitno zelo prevladali nad tem vplivom. Zato se šteje, da gibanje cen niklja v obravnavanem obdobju ni trajno vplivalo na splošno naraščajoči trend dampinškega uvoza iz zadevnih držav.
5.5 Spremembe potrošniških navad
(199)
V sklepu glede združitve družbe Outokumpu je bilo ugotovljeno, da bi tako absolutna raven kot spremenljivost cen niklja utegnili zmanjšati privlačnost nerjavnega jekla kot materiala in povpraševanje usmeriti k nerjavnemu jeklu brez vsebnosti niklja (16).
(200)
Glede privlačnosti nerjavnega jekla kot materiala se je trdilo tudi, da številni trendi lahko vplivajo na zamenjavo nerjavnega jekla z drugimi materiali ali obratno, vključno s potrebo po uporabi lažjih materialov, npr. pri avtomobilih (negativen vpliv na nerjavno jeklo; nadomestitev jekla s kompoziti), krajšo življenjsko dobo izdelkov za široko porabo (negativen vpliv na nerjavno jeklo; uporaba cenejših materialov), večjo potrebo po čiščenju vode in proizvodnji zelene energije (pozitiven vpliv na nerjavno jeklo; težko nadomestljivo na številnih področjih uporabe) in gibanjem cen materialov, ki bi lahko bili konkurenčni (železova ruda, aluminij, baker) (17).
(201)
V zvezi s tem je sedanja preiskava potrdila ugotovitve iz sklepa glede združitve družbe Outokumpu (18), da je povpraševanje po nerjavnem jeklu na splošno, zlasti pa po hladno valjanih ploščatih izdelkih iz nerjavnega jekla, precej neprožno. Potrošnja se je večinoma povečala med letoma 2010 in 2011, ko so se cene višale. V obdobju nižanja cen, tj. od leta 2011 do obdobja preiskave, je bila potrošnja stabilna in se je povečala za samo 1 %. Zato zamenjava nerjavnega jekla z drugimi materiali in obratno, vključno s prej navedenimi dejavniki, ni imela izmerljivega vpliva na skupno potrošnjo hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla.
(202)
Kar zadeva premik povpraševanja k vrstam nerjavnega jekla brez vsebnosti niklja, ki so prav tako podobni izdelek, podrobna analiza prodajnih transakcij, o katerih so poročali vzorčeni proizvajalci Unije, potrjuje ugotovitve iz sklepa glede združitve družbe Outokumpu.
(203)
Kot pa je opisano v uvodni izjavi 138, so cene, ki jih zaračunava industrija Unije, neposredno vezane na vrsto jekla in stroške ustreznih surovin. Premik povpraševanja od ene vrste jekla k drugi tako ni izrazito vplival na uspešnost industrije Unije.
(204)
Zato je bilo v tej fazi sklenjeno, da spremembe potrošniških navad niso negativno vplivale na uspešnost industrije Unije.
5.6 Sklep o vzročni zvezi
(205)
Dampinški uvoz po nizkih cenah iz zadevnih držav se je v času, ko se je večina dejavnikov škode industrije Unije (proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, tržni delež, zaposlenost, prodajne cene, stroški dela, dobičkonosnost, naložbe, donosnost naložb) zmanjšala, povečal v absolutnem in relativnem smislu v primerjavi s potrošnjo v Uniji. Dampinški uvoz iz zadevnih držav je v obdobju preiskave nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 9,6-11,3 %.
(206)
Drugi dejavniki, kot so stroški energije, zmogljivost in konkurenčni pogoji na trgu Unije, niso prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Dejavniki, kot sta uvoz iz tretjih držav in izvoz industrije Unije, so morda prispevali k škodi, vendar v zelo omejenem obsegu.
(207)
Na podlagi navedenega je Komisija začasno sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dampinškega uvoza iz zadevnih držav in da drugi posamično upoštevani dejavniki niso prekinili vzročne zveze. Škoda se večinoma kaže v negotovem finančnem položaju industrije Unije ter upadu proizvodnje, izkoriščenosti zmogljivosti, zaposlenosti in tržnega deleža.
(208)
Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov dampinškega uvoza. Drug uvoz, izvoz industrije Unije, stroški energije, zmogljivost in konkurenčni pogoji so zelo omejeno ali sploh niso vplivali na negativno gibanje industrije Unije, kot se kaže v njenem finančnem položaju, proizvodnji in tržnem deležu.
6. INTERES UNIJE
(209)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali bi lahko kljub ugotovljenemu škodljivemu dampingu jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.
6.1 Interes industrije Unije
(210)
Večina proizvajalcev industrije Unije se strinja z uvedbo ukrepov. Največji proizvajalec Unije ni sodeloval v preiskavi in ni nasprotoval pritožbi. Šest proizvajalcev Unije, ki so predstavljali približno 55 % prodaje in proizvodnje v Uniji, je sodelovalo v preiskavi in se strinjalo s pritožbo.
(211)
Industrija Unije je utrpela znatno škodo. Vsi finančni kazalniki (dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb) so bili v celotnem obravnavanem obdobju večinoma negativni. Drugi kazalniki, kot so proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, zaposlenost in tržni delež, so se v celotnem obravnavanem obdobju gibali negativno. Industrija Unije je komaj ohranila nizek obseg prodaje po krizi in ni mogla izkoristiti rasti trga.
(212)
Če se ukrepi ne uvedejo, bo dampinški uvoz iz zadevnih držav še naprej silil industrijo Unije v prodajo po cenah, ki ustvarjajo izgubo. Tako kopičenje dodatnih izgub bo nadalje poslabšalo njen položaj. Zato je v interesu industrije Unije, da se ukrepi uvedejo.
6.2 Interes nepovezanih uvoznikov in distributerjev
(213)
Uvozniki in distributerji (vključno s storitvenimi centri za jeklarstvo) so bili v tej preiskavi zelo dejavni. Javilo se je 31 uvoznikov in distributerjev, ki so nasprotovali uvedbi ukrepov.
(214)
Trdili so, da bodo njihovi možni viri oskrbe z uvedbo ukrepov omejeni. Po njihovem mnenju bi se jim z uvedbo ukrepov onemogočilo pridobivanje hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla iz LRK in Tajvana.
(215)
Vendar je preiskava pokazala, da vsi uvozniki in distributerji kupujejo od različnih virov, vključno z industrijo Unije, zadevnimi državami in drugimi tretjimi državami. Zato so le nekoliko odvisni od oskrbe iz zadevnih držav.
(216)
Te strani lahko od industrije Unije in drugih držav, ki niso predmet preiskave (npr. Indije, Južne Afrike, Južne Koreje ali ZDA) in imajo 11-odstoten kumulativni tržni delež, še naprej kupujejo hladno valjane ploščate izdelke iz nerjavnega jekla. Zato sta industrija Unije in uvoz iz drugih tretjih držav verodostojni alternativi kitajskemu in tajvanskemu uvozu.
(217)
Iz tega razloga je v tej fazi sklenjeno, da uvedba ukrepov lahko le malo negativno vpliva na položaj nepovezanih uvoznikov in distributerjev.
6.3 Interes uporabnikov
(218)
Številne zainteresirane strani, vključno s proizvajalci izvozniki in distributerji, so izrazile pomisleke glede možnih negativnih učinkov ukrepov na uporabnike. Uporabniki takih pomislekov niso imeli. Stopnja njihovega sodelovanja je bila v tem primeru zelo nizka. Mnenje je izrazilo šest uporabnikov (vključno s skupino štirih družb), od katerih je le eden nasprotoval uvedbi ukrepov. Drugi uporabniki in njihova združenja niso sodelovali ali pa so se izrecno vzdržali mnenja.
(219)
Zato je začasno sklenjeno, da uvedba ukrepov ni v nasprotju z interesom uporabnikov.
6.4 Pomisleki glede konkurence
(220)
Komisija je v sklepu glede združitve družbe Outokumpu ugotovila, da bi predlagana združitev družb Outokumpu in Inoxum zaradi neusklajenih učinkov, ki bi jih povzročila, verjetno znatno ovirala učinkovito konkurenco in omogočila, da bi hladno valjani ploščati izdelki iz nerjavnega jekla prevzeli vodilni položaj na trgu Evropskega gospodarskega prostora (EGP) (19). Da bi se ta ovira preprečila, se je Komisija strinjala, da odsvojitveni sveženj, vključno z družbo AST, zadostuje za odpravo pomislekov glede konkurence (20). Z rešitvijo, ki jo je sprejela Komisija, se je dejansko ohranilo število srednje velikih proizvajalcev Unije, tj. štiri.
(221)
Ta rešitev se je že izvedla in zdaj deluje v celoti. Poleg tega se z uvedbo protidampinških ukrepov ne zmanjša število srednje velikih proizvajalcev Unije. Zato je v tej fazi sklenjeno, da uvedba ukrepov ne zmanjšuje ali odpravlja učinka obveznosti, ki jih je Komisija sprejela v sklepu glede združitve družbe Outokumpu.
6.5 Sklep o interesu Unije
(222)
Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v tej fazi preiskave ni utemeljenih razlogov, zaradi katerih uvedba ukrepov za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Tajvana ne bi bila v interesu Unije.
7. ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(223)
Glede na sklepe Komisije o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
7.1 Stopnja odprave škode (stopnja škode)
(224)
Pri določitvi stopnje ukrepov je Komisija najprej določila višino dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(225)
Škoda bi bila odpravljena, če bi industrija Unije lahko krila svoje stroške proizvodnje in ustvarila dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga taka industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka na trgu Unije lahko razumno ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza.
(226)
Dobičkonosnost industrije Unije je bila v celotnem obravnavanem obdobju, in sicer med letoma 2010 in 2013, negativna. Na predhodni leti 2008 in 2009 je vplival upad povpraševanja med svetovno gospodarsko krizo, zato se dobiček v teh letih ne more šteti za dobiček, dosežen pod normalnimi konkurenčnimi pogoji. Kot je opisano v uvodni izjavi 134, medtem ko je bil v okviru predhodne preiskave začasno ugotovljen damping za leto 2007, ni bilo mogoče vzpostaviti dejanske povezave med tem uvozom in položajem industrije Unije. V ta namen je bil ciljni dobiček določen na 8,1 %, kar je predstavljalo dobiček, ki ga je industrija Unije dosegla v letu 2007. To je bilo zadnje reprezentativno leto z normalnimi konkurenčnimi pogoji pred upadom povpraševanja v letih 2008 in 2009. Velikost trga v letu 2013 je dejansko skoraj dosegla stopnjo potrošnje iz leta 2007.
(227)
Na podlagi tega je Komisija za industrijo Unije izračunala neškodljivo ceno podobnega izdelka tako, da je od prodajnih cen Unije odvzela dejansko izgubo v obdobju preiskave in dodala prej navedeno stopnjo dobička v višini 8,1 %.
(228)
Nato je na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno vzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz zadevnih držav določila stopnjo odprave škode, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja prodajnih cen, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije v obdobju preiskave prodajali na trgu Unije. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.
(229)
Stopnja odprave škode za „druge sodelujoče družbe“ in za „vse druge družbe“ je opredeljena na enak način kot dampinška stopnja za te družbe (glej uvodne izjave 57, 60, 85 in 88).
7.2 Začasni ukrepi
(230)
Začasne protidampinške ukrepe bi bilo treba uvesti na uvoz hladno valjanih ploščatih izdelkov iz nerjavnega jekla s poreklom iz LRK in Tajvana v skladu s pravilom nižje dajatve iz člena 7(2) osnovne uredbe. Komisija je primerjala stopnje škode in stopnje dampinga. Višino stopenj dajatev bi bilo treba določiti na ravni nižjih stopenj dampinga in škode.
(231)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 4, je Komisija z Izvedbeno uredbo (EU) št. 1331/2014 uvedla registracijo za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK in Tajvana zaradi možne uporabe katerih koli protidampinških in izravnalnih ukrepov za nazaj v skladu s členom 10(4) osnovne uredbe in členom 16(4) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske Skupnosti (21) („osnovna protisubvencijska uredba“).
(232)
V zvezi s to protidampinško preiskavo in glede na navedene ugotovitve bi bilo treba v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe registracijo uvoza za namene protidampinške preiskave ukiniti.
(233)
Kar zadeva vzporedno protisubvencijsko preiskavo (glej uvodno izjavo 3), bi bilo treba v skladu s členom 24(5) osnovne protisubvencijske uredbe registracijo uvoza iz LRK nadaljevati.
(234)
V tej fazi postopka še ni mogoče sprejeti odločitve o morebitni retroaktivni uporabi protidampinških ukrepov.
(235)
Na podlagi navedenega bi morale biti začasne protidampinške stopnje dajatve, izražene kot cena CIF meja Unije brez plačane carine, naslednje:
Država
Družba
Stopnja dampinga
(%)
Stopnja škode
(%)
Začasna protidampinška dajatev
(%)
LRK
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd.
34,9
25,2
25,2
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.
29,2
24,3
24,3
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd.
29,2
24,3
24,3
Druge sodelujoče družbe
30,0
24,5
24,5
Vse druge družbe
34,9
25,2
25,2
Tajvan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd.
12,0
23,9
12,0
Tang Eng Iron Works Co., Ltd.
10,9
22,9
10,9
Yieh United Steel Corporation
10,9
22,9
10,9
Druge sodelujoče družbe
10,9
22,9
10,9
Vse druge družbe
12,0
23,9
12,0
(236)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato so izražale položaj teh družb, ki je bil ugotovljen med to preiskavo. Te stopnje dajatev veljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka, ki ima poreklo v zadevnih državah in ki so ga proizvedle poimensko navedene pravne osebe. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne smejo uporabljati nobene individualne stopnje protidampinške dajatve.
(237)
Družba lahko zahteva uporabo teh posameznih protidampinških dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (22). Vsebovati mora vse relevantne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi obvestilo o spremembi imena.
(238)
Da se zagotovi ustrezno izvrševanje protidampinških dajatev, bi bilo treba protidampinško stopnjo dajatev za „vse druge družbe“ uporabljati za nesodelujoče proizvajalce izvoznike v tej preiskavi in za proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.
(239)
Od 26. marca 2015 začasna protidampinška dajatev zagotavlja zaščito proti dampinškemu uvozu. Zato za zaščito proti dampinškemu uvozu registracija uvoza ni več potrebna. Člen 1(1) Uredbe (EU) št. 1331/2014 je treba zato ustrezno spremeniti.
8. KONČNE DOLOČBE
(240)
Komisija bo v interesu dobrega upravljanja zainteresirane strani pozvala, naj ji v določenem roku predložijo pisne pripombe in/ali zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.
(241)
Ugotovitve v zvezi z uvedbo začasne dajatve so začasne in jih bo treba v dokončni fazi preiskave morda spremeniti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Začasna protidampinška dajatev se uvede na uvoz ploščato valjanih izdelkov iz nerjavnega jekla, hladno valjanih, brez nadaljnje obdelave, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 in 7220 20 89, ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Tajvana.
2. Stopnje začasne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:
Država
Družba
Začasna protidampinška dajatev
(%)
Dodatna oznaka TARIC
Ljudska republika Kitajska
Baosteel Stainless Steel Co., Ltd., Shanghai
25,2
C022
Ningbo Baoxin Stainless Steel Co., Ltd., Ningbo
25,2
C023
Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd., Taiyuan City
24,3
C024
Tianjin TISCO & TPCO Stainless Steel Co Ltd., Tianjin City
24,3
C025
Druge sodelujoče družbe iz Priloge I
24,5
Vse druge družbe
25,2
C999
Tajvan
Chia Far Industrial Factory Co., Ltd., Taipei City
12,0
C030
Tang Eng Iron Works Co., Ltd., Kaohsiung City
10,9
C031
Yieh United Steel Corporation, Kaohsiung City
10,9
C032
Druge sodelujoče družbe iz Priloge II
10,9
Vse druge družbe
12,0
C999
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo relevantne veljavne določbe o carinskih dajatvah.
Člen 2
1. V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko zainteresirane strani:
(a)
zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in okoliščin, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba;
(b)
Komisiji predložijo svoje pisne pripombe; in
(c)
zaprosijo za zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.
2. V 25 koledarskih dneh od začetka veljavnosti te uredbe lahko strani iz člena 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 predložijo pripombe o uporabi začasnih ukrepov.
Člen 3
Člen 1(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 1331/2014 se nadomesti z naslednjim:
„1. Carinskim organom se odreja, da v skladu s členom 24(5) Uredbe (ES) št. 597/2009 sprejmejo ustrezne ukrepe za registracijo uvoza v Unijo ploščato valjanih izdelkov iz nerjavnega jekla, hladno valjanih, brez nadaljnje obdelave, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7219 31 00, 7219 32 10, 7219 32 90, 7219 33 10, 7219 33 90, 7219 34 10, 7219 34 90, 7219 35 10, 7219 35 90, 7220 20 21, 7220 20 29, 7220 20 41, 7220 20 49, 7220 20 81 in 7220 20 89, ter s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.“
Člen 4
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 24. marca 2015