NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 258/2014
ze dne 3. dubna 2014,
kterým se zavádí program Unie na podporu zvláštních činností v oblasti účetního výkaznictví a auditu na období 2014-2020 a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 716/2009/ES
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 716/2009/ES (3) zavedlo program Společenství na podporu zvláštních činností v oblasti finančních služeb, účetního výkaznictví a auditu. Na základě tohoto rozhodnutí je Evropské poradní skupině pro účetní výkaznictví (EFRAG), Nadaci mezinárodních standardů účetního výkaznictví (nadace IFRS), jež je právním nástupcem Nadace Výboru pro mezinárodní účetní standardy (IASCF), a Radě pro dozor nad veřejnými zájmy (PIOB) poskytováno do 31. prosince 2013 spolufinancování ze strany Unie ve formě grantů na provozní náklady.
(2)
Krize na finančních trzích, která se projevuje od roku 2008, posunula otázku účetního výkaznictví a provádění auditů do popředí zájmu politik Unie. Řádně fungující společný rámec účetního výkaznictví je nezbytný pro vnitřní trh, pro efektivní fungování kapitálových trhů a pro vytvoření integrovaného trhu finančních služeb v Unii.
(3)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při zajištění toho, aby investoři měli k dispozici podstatné informace týkající se účetní rozvahy, výsledovky a peněžních toků, ale podporuje rovněž efektivní správu a řízení společností.
(4)
Účetní výkazy nejenže hrají klíčovou úlohu při ochraně zájmů akcionářů a věřitelů, ale současně tvoří i základ obezřetnostní regulace, neboť všechny zásadní legislativní nástroje v oblasti finančních služeb, včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 (4) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (5), se opírají o podnikové účetní výkazy. Regulátoři vycházejí z účetní terminologie, když posuzují, jaká rizika určitá společnost podstupuje, a tedy i jaké kroky by měla učinit.
(5)
V globálním hospodářství je třeba vytvořit globální účetní jazyk, přičemž je třeba zohlednit četné a rozmanité již používané účetní zvyklosti. Skupina G20 opakovaně vyzývá k zavedení celosvětových účetních standardů a ke sbližování současných a budoucích účetních standardů. Mezinárodní standardy účetního výkaznictví (IFRS) vypracované Radou pro mezinárodní účetní standardy (IASB) jsou přejímány a používány v mnoha státech po celém světě, ale ne v některých důležitých. Takové mezinárodní účetní standardy musí být vytvářeny transparentním a demokraticky odpovědným způsobem. Pro zajištění respektování zájmů Unie a vysoce kvalitních celosvětových standardů slučitelných s právem Unie je nezbytné, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů odpovídajícím způsobem zohledněny. Tyto zájmy zahrnují zachování zásady, aby účetní závěrky poskytovaly „věrný a poctivý obraz“ a byly spolehlivé a srozumitelné, srovnatelné a relevantní.
(6)
Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (6) by IFRS měly být začleněny do práva Unie, aby byly používány společnostmi s cennými papíry kotovanými na regulovaném trhu v Unii, pouze pokud IFRS splňují kritéria stanovená v uvedeném nařízení, včetně požadavku, aby účetní závěrka podávala „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (7). IFRS tudíž hrají významnou úlohu ve fungování vnitřního trhu a Unie má tak přímý zájem na zajištění toho, aby výsledkem procesu, v rámci něhož jsou IFRS vypracovávány a schvalovány, byly standardy, jež jsou v souladu s požadavky právního rámce pro vnitřní trh.
(7)
IFRS vydává IASB a související výklad těchto standardů vydává Výbor pro výklad IFRS, což jsou dva orgány v rámci nadace IFRS. Je tedy důležité vytvořit vhodné mechanismy financování nadace IFRS.
(8)
EFRAG byla založena v roce 2001 evropskými organizacemi, které zastupují emitenty a účetní podílející se na účetním výkaznictví. V souladu s nařízením (ES) č. 1606/2002 poskytuje EFRAG Komisi stanoviska ohledně toho, zda je účetní standard vydaný IASB nebo výklad vydaný Výborem pro výklad IFRS, který má být převzat, v souladu s kritérii pro přejímání stanovenými v uvedeném nařízení.
(9)
EFRAG přebírá úlohu „jednotného evropského hlasu v oblasti účetnictví“ na globální scéně. Z tohoto titulu poskytuje EFRAG náměty v procesu vytváření standardů IASB. Vzhledem k významným názorovým rozdílům mezi jednotlivými členskými státy a zúčastněnými subjekty by se měla EFRAG, má-li výše uvedenou úlohu plnit, seznámit se všemi možnými názory, které jsou v Unii zastávány, v řádném postupu, v němž hrají zásadní úlohu vnitrostátní orgány stanovující standardy, vlády, regulátoři a další zúčastněné subjekty. Veškeré interakce EFRAG s IASB by měly být zcela transparentní a jakékoli rozhodnutí EFRAG by mělo být přijato po náležité konzultaci s vnitrostátními orgány stanovujícími standardy.
(10)
S přihlédnutím k významu EFRAG při posuzování toho, zda jsou IFRS v souladu s požadavkem práva obchodních společností Unie a její politiky v této oblasti, jak je stanoveno v nařízení (ES) č. 1606/2002, je nezbytné, aby Unie zajistila stabilní financování EFRAG, a přispěla tak na její financování.
(11)
Dne 12. listopadu 2013 Komise zveřejnila zprávu Philippa Maystadta, zvláštního poradce komisaře pro vnitřní trh a služby (dále jen „zpráva zvláštního poradce“), v níž nastínil potenciální reformy správy a řízení EFRAG, jejichž cílem je posílit přispění Unie k rozvoji mezinárodních účetních standardů. Za účelem dosažení očekávaných cílů programu spolufinancování zavedeného tímto nařízením (dále jen „program“) je nutné, aby byly revidovány mechanismy správy a řízení v souladu s doporučeními uvedenými ve zprávě zvláštního poradce a aby byly tyto reformy neprodleně provedeny. Komise by měla sledovat provádění reformy správy a řízení v EFRAG a informovat Evropský parlament a Radu o pokroku v jejím provádění. Za tímto účelem by Komise do 31. března 2014 měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu o provádění reformy správy a řízení.
(12)
Odborná práce EFRAG by měla být zaměřena na odborné poradenství Komisi ohledně schválení IFRS, jakož i vhodnou účast v procesu vývoje IFRS, a měla by zajistit, aby zájmy Unie byly při vytváření mezinárodních standardů náležitě zohledněny. Tyto zájmy by měly zahrnovat pojem „obezřetnosti“, zachování požadavku na „věrný a poctivý obraz“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU, a měly by brát v úvahu dopad standardů na finanční stabilitu a hospodářství. Komise by měla posuzovat odbornou práci EFRAG ve zprávách vypracovaných v souladu s kritérii stanovenými v tomto nařízení.
(13)
Pokud jde o oblast povinných auditů, zřídila v roce 2005 Monitorovací skupina, což je mezinárodní organizace odpovědná za sledování reformy správy a řízení Mezinárodní federace účetních (IFAC), PIOB. Úlohou PIOB je dohlížet na proces vedoucí k přijetí mezinárodních auditorských standardů (ISA) a na ostatní činnosti IFAC v oblasti veřejného zájmu. ISA je možné přijmout k uplatňování v Unii zejména za předpokladu, že tyto standardy byly vypracovány řádným a transparentním způsobem pod veřejným dohledem ve smyslu článku 26 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES (8). Návrhy Komise týkající se oblasti auditu ze dne 30. listopadu 2011 rovněž předpokládají zavedení ISA v Unii.
(14)
Zavedení ISA v Unii a klíčový význam PIOB pro zajištění toho, aby tyto standardy splňovaly požadavky stanovené směrnicí 2006/43/ES, znamená, že Unie má přímý zájem na zajištění toho, aby postupy pro vypracovávání a schvalování ISA zajistily jejich soulad s právním rámcem vnitřního trhu. Návrh Komise na změnu směrnice 2006/43/ES také výslovně uznává úlohu PIOB. Je tedy důležité zajistit vhodné mechanismy financování PIOB.
(15)
Subjekty pracující v oblasti účetnictví a auditu jsou velmi závislé na financování a mají v Unii významnou úlohu, která je rozhodující pro fungování vnitřního trhu. Navrhovaní příjemci programu zavedeného rozhodnutím č. 716/2009/ES byli spolufinancováni granty na provozní náklady z rozpočtu Unie, jež jim umožnily posílit jejich finanční nezávislost na soukromém sektoru a zdrojích ad hoc, a tím i zvýšit jejich možnosti a důvěryhodnost. Financování z veřejných zdrojů by však samo o sobě nemělo být chápáno jako potvrzení této nezávislosti na soukromém sektoru. Měla by být především požadována větší transparentnost v otázkách spojených s členstvím v radách mimo jiné IASB a EFRAG s cílem zajistit, aby v procesech vytváření standardů a schvalování byly zastoupeny všechny zúčastněné subjekty. EFRA a IASB by měly přijmout veškerá vhodná opatření, aby nedošlo ke střetu zájmů, včetně požadavků na zveřejňování informací přizpůsobených funkci a odpovědnosti různých kategorií zaměstnanců těchto organizací.
(16)
Zkušenosti ukázaly, že spolufinancování Unií zajišťuje, že se těmto příjemcům dostane jasného, stabilního, diverzifikovaného, řádného a odpovídajícího financování, a přispěje k tomu, aby tito příjemci byli schopni plnit své úkoly v oblasti veřejného zájmu nezávisle a účinně. Dostatečné finanční prostředky by proto měly být i nadále poskytovány prostřednictvím příspěvku Unie na vytváření mezinárodních účetních a auditorských standardů, zejména pak nadaci IFRS, EFRAG a PIOB.
(17)
Kromě změny struktury financování podstoupily nadace IFRS a EFRAG reformy správy a řízení s cílem zajistit, aby bylo v rámci jejich struktury a vnitřních postupů zajištěno, že budou schopny plnit své poslání v oblasti veřejného zájmu nezávisle, účinně, transparentně a demokraticky. V souvislosti s nadací IFRS byla v roce 2009 vytvořena Rada pro monitorování, která má zajišťovat veřejnou kontrolu a dohled, zlepšila se efektivita Poradního výboru pro standardy, zvýšila se transparentnost a role posuzování dopadů byla formalizována jako součást řádného postupu IASB. Úsilí o zlepšení řízení těchto subjektů bude pokračovat. V roce 2013 zahájila Komise hodnocení uplatňování nařízení (ES) č. 1606/2002. Rozsah hodnocení se týká zejména kritérií pro schvalování IFRS v Unii, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 2 uvedeného nařízení, a opatření v oblasti správy a řízení přijatá nadací IFRS a IASB. Komise má v úmyslu hodnocení dokončit a o výsledcích podat zprávu Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2014. V případě potřeby předloží Komise legislativní návrh ke zlepšení fungování uvedeného nařízení.
(18)
Toto nařízení stanoví pro celou dobu trvání programu finanční krytí, které je pro Evropský parlament a Radu hlavní referenční částkou v ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení (9).
(19)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (10) a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU, Euratom) č. 1268/2012 (11), jež chrání finanční zájmy Unie, mají být používána při provádění programu se zřetelem na zásady jednoduchosti a jednotnosti ve výběru rozpočtových nástrojů, na omezení počtu případů, ve kterých si Komise ponechává přímou odpovědnost za provádění a řízení, a na požadovanou úměrnost mezi výší zdrojů a administrativní zátěží související s jejich použitím.
(20)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o sestavování ročních pracovních programů.
(21)
Očekává se, že program přispěje k zajištění porovnatelnosti a transparentnosti účetních závěrek společností napříč Unií a k tomu, aby byly brány v potaz potřeby Unie v kontextu celosvětové harmonizace standardů finančního výkaznictví. Jednotný evropský postoj by přispěl k podpoře mezinárodního uznání IFRS, konvergence a vysoce kvalitních mezinárodních auditorských standardů ve všech členských státech. Program rovněž přispívá k naplňování strategie Evropa 2020 tím, že podporuje vznik jednotného trhu finančních služeb a kapitálu, jakož i k vnější dimenzi této strategie.
(22)
Toto nařízení by mělo umožnit spolufinancovat činnosti určitých subjektů sledujících cíl, který je součástí politiky Unie v oblasti vypracovávání standardů, jejich schvalování nebo dohlížení na procesy vytváření standardů v oblasti účetního výkaznictví a auditů, a tuto politiku podporuje.
(23)
Financování Unií je navrhováno pro jasně vymezený a omezený počet nejdůležitějších subjektů v oblasti účetního výkaznictví a auditů. Ve stávajícím institucionálním rámci by měl mechanismus financování zajistit stálé, diverzifikované, řádné a přiměřené financování, aby příslušné subjekty mohly plnit své poslání ve vztahu k Unii nebo ve veřejném zájmu nezávisle a účinně. Tyto subjekty by měly zveřejňovat rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
(24)
S ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce by měla Komise předložit v březnu 2014 a poté počínaje rokem 2015 každoročně, nejpozději v červnu, zprávu o pokroku EFRAG při provádění reforem správy a řízení. IASB iniciovala revizi koncepčního rámce. Po vydání revidovaného koncepčního rámce by měla Komise podat Evropskému parlamentu a Radě zprávu o případných změnách v koncepčním rámci a jejich zdůvodnění, se zaměřením především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti a zajištění „věrného a poctivého obrazu“, jak je stanoveno ve směrnici 2013/34/EU. Příjemci by měli zajistit účinné a hospodárné využití prostředků z veřejných zdrojů, včetně cestovních a souvisejících výdajů.
(25)
Program by měl nahradit předchozí program spolufinancování pro uvedené příjemce. Proto by mělo být v zájmu právní jistoty zrušeno rozhodnutí č. 716/2009/ES.
(26)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž zavedení programu Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, na období 2014-2020, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej z důvodu jeho rozsahu a účinků může být lépe dosaženo na úrovni Unie, smí Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(27)
Jakákoli finanční podpora pro nové příjemce, a to i tehdy, jedná-li se o přímé nástupce jednoho z příjemců uvedených v tomto nařízení, podléhá schválení Evropským parlamentem a Radou v souladu s článkem 294 Smlouvy o fungování Evropské unie.
(28)
Dobu použitelnosti tohoto nařízení je vhodné uvést do souladu s dobou použitelnosti nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (12). Toto nařízení by se tedy mělo použít ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Zavádí se program Unie na podporu činností subjektů, které přispívají k dosažení cílů politiky Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů (dále jen „program“) na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
2. Program se vztahuje na činnosti související s vypracováváním nebo poskytováním vstupních informací pro vypracovávání standardů, s používáním, hodnocením nebo sledováním standardů nebo dohlížením na procesy vytváření standardů na podporu provádění politik Unie v oblasti účetního výkaznictví a auditů, které vykonává nadace IFRS, EFRAG nebo PIOB.
Článek 2
Cíl
Cílem programu je zlepšit podmínky pro účinné fungování vnitřního trhu podporou transparentního a nezávislého rozvoje mezinárodních standardů účetního výkaznictví a auditů.
Článek 3
Příjemci
1. Příjemci programu jsou:
a)
v oblasti účetního výkaznictví:
i)
EFRAG na období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2016,
ii)
nadace IFRS,
b)
v oblasti auditů: PIOB.
2. Subjekty činné v oblasti účetního výkaznictví a v oblasti auditů, které obdrží finanční prostředky Unie prostřednictvím programu, mají povinnost postupovat s řádnou péčí, aby zajistily svou nezávislost a účinné a hospodárné využívání prostředků z veřejných zdrojů, bez ohledu na různorodé zdroje financování, které mohou přijímat.
Článek 4
Udělování grantů
Finanční prostředky v rámci programu jsou poskytovány v podobě grantů na provozní náklady udělovaných na ročním základě.
Článek 5
Transparentnost
Každý příjemce finančních prostředků udělených na základě programu uvede na patřičně viditelném místě, například na internetových stránkách, ve svých publikacích nebo ve výroční zprávě, že obdržel finanční prostředky z rozpočtu Unie, a rozpis částek dalšího financování pocházejícího z alternativních zdrojů.
Článek 6
Finanční ustanovení
1. Finanční krytí pro provádění tohoto programu na období 2014-2020 činí 43 176 000 EUR v běžných cenách.
2. Roční rozpočtové prostředky schvaluje Evropský parlament a Rada v mezích víceletého finančního rámce.
3. Orientační rozpis finančního krytí uvedeného v odstavci 1 pro všechny tři příjemce je následující:
a)
pro EFRAG: 9 303 000 EUR,
b)
pro nadaci IFRS: 31 632 000 EUR,
c)
pro PIOB: 2 241 000 EUR.
Článek 7
Provádění programu
Komise program provádí prostřednictvím ročních pracovních programů v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012. Každý roční pracovní program plní cíl programu stanovený v článku 2 tohoto nařízení tím, že určí:
a)
očekávané výsledky,
b)
přehled rozpočtu podle jednotlivých příjemců, v souladu s orientačními částkami stanovenými v čl. 6 odst. 3.
Za účelem zajištění transparentnosti roční pracovní program také formou odkazu uvádí cíle stanovené v článku 2, způsob provádění stanovený v článku 4 a zjištění vyplývající ze zpráv.
Komise přijímá roční pracovní programy prostřednictvím prováděcích aktů.
Článek 8
Ochrana finančních zájmů Evropské unie
1. Komise přijme vhodná opatření, která zajistí, aby byly při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
2. Komise nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět, prostřednictvím kontroly dokumentů i kontrol na místě, audit u všech příjemců grantů, dodavatelů a subdodavatelů, kteří obdrželi finanční prostředky Unie v rámci programu.
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (13) s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
Aniž jsou dotčeny první a druhý pododstavec, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení výslovně zmocňovat Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů a kontrol.
Článek 9
Hodnocení
1. Do 31. března 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě první zprávu o nezbytných reformách správy a řízení v oblasti účetnictví a finančních informací týkající se EFRAG, zohledňující mimo jiné vývoj po vydání doporučení obsaženého ve zprávě zvláštního poradce, a o opatřeních, která již EFRAG podnikla za účelem provedení těchto reforem.
2. Do 31. prosince 2014 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o zjištěních vyplývajících z jejího hodnocení nařízení (ES) č. 1606/2002, včetně případných návrhů na změnu uvedeného nařízení za účelem jeho lepšího fungování, a také o mechanismech správy a řízení ve všech příslušných orgánech.
3. Počínaje rokem 2015 připraví Komise výroční zprávu o činnosti nadace IFRS týkající se vývoje IFRS, PIOB a EFRAG.
4. Pokud jde o nadaci IFRS, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat její činností, a zejména obecnými zásadami, podle nichž byly vypracovány nové standardy. Zpráva rovněž zhodnotí, zda IFRS náležitě zohledňují různé podnikatelské modely, zda odrážejí skutečné důsledky ekonomických transakcí, zda nejsou příliš složité a zda dokáží zabránit zkreslení z důvodu krátkodobé perspektivy nebo nestálosti.
Po vydání revidovaného koncepčního rámce se zpráva zaměří na případné změny v koncepčním rámci, a především na pojmy obezřetnosti a spolehlivosti.
5. Pokud jde o PIOB či její nástupnickou organizaci, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 věnovat vývoji v souvislosti s diverzifikací financování. Pokud financování od IFAC přesáhne v určitém roce dvě třetiny celkového ročního objemu finančních prostředků PIOB, předloží Komise návrh na omezení svého ročního příspěvku na daný rok na nejvýše 300 000 EUR.
6. Pokud jde o EFRAG, bude se zpráva uvedená v odstavci 3 zabývat následujícími otázkami:
a)
zda EFRAG při své odborné práci na mezinárodních účetních standardech náležitě zohledňuje požadavek uvedený v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1606/2002, zejména při posuzování toho, zda jsou nové nebo pozměněné IFRS v souladu se zásadou „věrného a poctivého obrazu“ a zda odpovídají evropskému veřejnému zájmu;
b)
zda EFRAG při své odborné práci na IFRS poskytuje odpovídající hodnocení toho, zda navržené, nové či pozměněné mezinárodní účetní standardy vypracované IASB jsou podložené a odpovídají potřebám Unie s ohledem na rozmanitost účetních a hospodářských modelů a názorů v Unii; a
c)
jakého pokroku dosáhla EFRAG při provádění reforem správy a řízení s ohledem na vývoj po předložení doporučení uvedeného ve zprávě zvláštního poradce.
Bude-li to vhodné, předloží Komise legislativní návrh na pokračování financování EFRAG po 31. prosinci 2016.
7. Komise předá zprávu uvedenou v odstavci 3 Evropskému parlamentu a Radě každoročně nejpozději 30. června.
8. Nejpozději dvanáct měsíců před koncem programu předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o dosažení cíle programu. Tato zpráva zhodnotí přinejmenším celkovou vhodnost a soudržnost programu, účinnost jeho plnění a celkovou a individuální účinnost pracovního programu příjemců z hlediska dosažení cíle uvedeného v článku 2.
9. Komise zašle zprávy uvedené v tomto článku pro informaci Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru.
Článek 10
Zrušení
Rozhodnutí č. 716/2009/ES se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
Článek 11
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2014 do dne 31. prosince 2020.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. dubna 2014.
UREDBA (EU) št. 258/2014 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 3. aprila 2014
o vzpostavitvi programa Unije za podpiranje posebnih dejavnosti na področju računovodskega poročanja in revizije za obdobje 2014-2020 in o razveljavitvi Sklepa št. 716/2009/ES
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Sklep št. 716/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) je vzpostavil program Skupnosti za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije. Na podlagi navedenega sklepa so Evropska svetovalna skupina za računovodsko poročanje (EFRAG), Fundacija za mednarodne standarde računovodskega poročanja (Fundacija MSRP), ki je pravna naslednica Fundacije odbora za mednarodne računovodske standarde (IASCF) in Odbor za zaščito javnega interesa (PIOB) koristile sofinanciranje Unije v obliki nepovratnih sredstev za poslovanje do 31. decembra 2013.
(2)
Zaradi krize na finančnih trgih, ki traja od leta 2008, se je vprašanje računovodskega poročanja in revizije znašlo v središču politične agende Unije. Dobro delujoč skupni okvir za računovodsko poročanje je bistvenega pomena za notranji trg, učinkovito delovanje kapitalskih trgov in uresničitev enotnega trga za finančne storitve v Uniji.
(3)
Računovodski izkazi imajo osrednjo vlogo pri zagotavljanju, da vlagatelji dobijo pomembne informacije v zvezi z bilanco stanja, izkazom poslovnega izida in denarnimi tokovi, poleg tega pa podpirajo učinkovito upravljanje družb.
(4)
Računovodski izkazi imajo po eni strani osrednjo vlogo pri varovanju interesov delničarjev in posojilodajalcev, po drugi strani pa tvorijo temelje bonitetne ureditve, saj se vsi pomembnejši zakonodajni akti na področju finančnih storitev, vključno z Uredbo (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (4) ter Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (5), zanašajo na računovodske izkaze družb. Regulatorji s pomočjo računovodske terminologije razumejo, kakšna tveganja prevzema družba in kaj se zahteva od nje.
(5)
V globalnem gospodarstvu potrebujemo globalen računovodski jezik, pri čemer pa je treba upoštevati številne različne računovodske tradicije, ki se že uporabljajo. Skupina G20 je že večkrat pozvala k svetovnim računovodskih standardom in k zbliževanju obstoječih in prihodnjih računovodskih standardov. Mednarodni standardi računovodskega poročanja (MSRP), ki jih je oblikoval Odbor za mednarodne računovodske standarde (IASB), so sprejeti in se uporabljajo v številnih, vendar ne v nekaterih največjih jurisdikcijah po svetu. Takšne mednarodne računovodske standarde je treba oblikovati v okviru postopka, ki je pregleden in je predmet demokratičnega nadzora. Za zagotovitev, da se upoštevajo interesi Unije ter da so globalni standardi visoke kakovosti in skladni s pravom Unije, je bistveno, da se v postopkih določanja mednarodnih standardov ustrezno upoštevajo interesi Unije. Ti interesi vključujejo ohranitev načela, da bi morali računovodski izkazi podati resnično in pošteno sliko, in da bi morali biti zanesljivi in razumljivi, primerljivi in ustrezni.
(6)
V skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (6) bi morali MSRP postati del prava Unije, da bi jih uporabljale družbe, katerih vrednostni papirji kotirajo na reguliranem trgu v Uniji, samo če MSRP izpolnjujejo merila iz navedene uredbe, vključno z zahtevo, da bi morali računovodski izkazi podajati resnični in pošteni prikaz, kakor je določeno v členu 4(3) Direktive št. 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7). MSRP imajo torej ključno vlogo pri delovanju notranjega trga, zato je v neposrednem interesu Unije zagotoviti, da se v postopku priprave in sprejetja MSRP oblikujejo standardi, ki so usklajeni z zahtevami pravnega okvira notranjega trga.
(7)
MSRP izdaja IASB, pripadajoče razlage pa Odbor za pojasnjevanje MSRP, ki sta subjekta Fundacije MSRP. Zato je pomembno zagotoviti ustrezne načine financiranja Fundacije MSRP.
(8)
EFRAG so leta 2001 ustanovile evropske organizacije, ki zastopajo izdajatelje in računovodske poklice, ki so vključeni v postopek računovodskega poročanja. V skladu z Uredbo (ES) št. 1606/2002 EFRAG posreduje Komisiji mnenja, ali je računovodski standard, ki ga je izdala IASB, ali razlaga, ki jo je izdal Odbor za pojasnjevanje MSRP, v skladu z merili za odobritev iz navedene uredbe.
(9)
EFRAG prevzema vlogo „enotnega računovodskega glasu Evrope“ na svetovni ravni. V tej vlogi EFRAG sodeluje v postopku določanja standardov v okviru IASB. Da bi lahko EFRAG upravičil to vlogo, bi moral upoštevati vsa najrazličnejša mnenja v Uniji v predpisanem postopku, v katerem je bistveno sodelovanje nacionalnih oblikovalcev standardov, vlad in regulatorjev, pa tudi drugih zainteresiranih strani, saj se mnenja držav članic in različnih zainteresiranih strani precej razlikujejo. Vsi stiki med EFRAG in IASB bi morali biti povsem pregledni, EFRAG pa bi moral odločitve sprejemati šele po posvetovanju z nacionalnimi oblikovalci standardov.
(10)
Ob upoštevanju vloge EFRAG pri ocenjevanju, ali MSRP izpolnjujejo zahteve prava gospodarskih družb in politik Unije, kot so opredeljene v Uredbi (ES) št. 1606/2002, mora Unija zagotoviti stabilno financiranje EFRAG in tako k njemu prispevati.
(11)
Komisija je 12. novembra 2013 objavila poročilo Philippa Maystadta, posebnega svetovalca komisarju, odgovornemu za notranji trg in storitve (v nadaljnjem besedilu: poročilo posebnega svetovalca), v katerem je opredelil morebitne reforme upravljanja EFRAG, ki so namenjene okrepitvi prispevka Unije k razvoju mednarodnih računovodskih standardov. Da bi dosegli pričakovane cilje programa sofinanciranja, vzpostavljenega s to uredbo (v nadaljnjem besedilu: program), je treba ureditve upravljanja revidirati v skladu s priporočili iz poročila posebnega svetovalca in te reforme nemudoma izvesti. Komisija bi morala spremljati izvajanje reforme upravljanja EFRAG ter obveščati Evropski parlament in Svet o napredku pri izvajanju. V ta namen bi morala Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. marca 2014 predložiti poročilo o izvajanju reforme upravljanja.
(12)
Tehnično delo EFRAG bi moralo biti osredotočeno na tehnične nasvete Komisiji o odobritvi MSRP in o primerni udeležbi v procesu razvoja takih MSRP ter bi moralo zagotoviti, da so interesi Unije primerno upoštevani v procesu določanja mednarodnih standardov. Ti interesi bi morali vključevati pojem previdnosti, ohranjanje zahteve za resnični in pošteni prikaz, kakor je določeno v Direktivi 2013/34/EU, in bi morali upoštevati vpliv standardov na finančno stabilnost in gospodarstvo. Komisija bi morala tehnično delo EFRAG oceniti v poročilih, pripravljenih v skladu z merili iz te uredbe.
(13)
Na področju obvezne revizije je Nadzorna skupina, mednarodna organizacija, ki je odgovorna za spremljanje reforme upravljanja Mednarodne zveze računovodskih strokovnjakov (IFAC), leta 2005 ustanovila odbor PIOB. Vloga PIOB je nadzor nad postopkom sprejemanja mednarodnih revizijskih standardov (MSR) in drugimi dejavnostmi v javnem interesu, ki jih izvaja IFAC. MSR se lahko sprejmejo za uporabo v Uniji, zlasti če so bili razviti v skladu s predpisanim postopkom, javnim nadzorom in preglednostjo, kakor je določeno v členu 26 Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta (8). Predlogi Komisije o reviziji z dne 30. novembra 2011 predvidevajo tudi uvedbo MSR v Uniji.
(14)
Uvedba MSR v Uniji in ključna vloga PIOB pri zagotavljanju skladnosti standardov z zahtevami iz Direktive 2006/43/ES pomenita, da je v neposrednem interesu Unije zagotoviti, da se v postopku priprave teh standardov oblikujejo in odobrijo standardi, ki so usklajeni s pravnim okvirom notranjega trga. Predlog Komisije za spremembo Direktive 2006/43/ES tudi izrecno priznava vlogo PIOB. Zato je pomembno zagotoviti ustrezne načine financiranja PIOB.
(15)
Subjekti, ki delujejo na področju računovodstva in revidiranja, so močno odvisni od financiranja in imajo v Uniji pomembne vloge, ki so odločilnega pomena za delovanje notranjega trga. Predlagani upravičenci do programa, vzpostavljenega s Sklepom št. 716/2009/ES, so bili sofinancirani z nepovratnimi sredstvi za poslovanje iz proračuna Unije, kar jim je omogočilo večjo finančno neodvisnost od zasebnega sektorja in priložnostnih virov, s čimer sta se povečali njihova zmogljivost in verodostojnost. Financiranje z javnimi sredstvi se samo po sebi ne bi smelo smatrati kot potrditev za neodvisnost od zasebnega sektorja. Zahtevati bi bilo treba zlasti večjo preglednost v zvezi s članstvom v upravi, med drugim v IASB in EFRAG, da bi zagotovili zastopanost vseh zainteresiranih strani v postopku določanja in sprejemanja standardov. EFRAG in IASB bi morala sprejeti vse ustrezne ukrepe za preprečevanje navzkrižja interesov, vključno z zahtevami za razkritje, prilagojene funkciji in odgovornostim različnih kategorij osebja, ki ga zaposlujeta ti organizaciji.
(16)
Izkušnje kažejo, da sofinanciranje Unije zagotavlja, da imajo upravičenci na voljo jasno, stabilno, raznovrstno, preudarno in zadostno financiranje, ter pripomore k omogočanju upravičencem, da lahko neodvisno in učinkovito izpolnjujejo svoje naloge v javnem interesu. Zato bi bilo treba še naprej zagotavljati dovolj sredstev, in sicer prek prispevka Unije dejavnosti določanja mednarodnih računovodskih in revizijskih standardov ter zlasti Fundaciji MSRP, EFRAG in PIOB.
(17)
Fundacija MSRP in EFRAG sta poleg spreminjanja svojih vzorcev financiranja izvedli tudi reforme upravljanja, da bi njuna struktura in postopki omogočili neodvisno, učinkovito, pregledno in demokratično odgovorno izpolnjevanje nalog v javnem interesu. V povezavi s Fundacijo MSRP je bil z namenom zagotovitve javne odgovornosti in nadzora leta 2009 ustanovljen Nadzorni odbor, povečala se je učinkovitost Svetovalnega sveta za standarde, izboljšala se je preglednost, ocene učinka pa so uradno postale del predpisanega postopka IASB. Prizadevanja za izboljšave upravljanja teh subjektov se bodo nadaljevala. Leta 2013 je Komisija začela ocenjevati uporabo Uredbe (ES) št. 1606/2002. Obseg ocenjevanja zajema zlasti merila za odobritve MSRP v Uniji, kakor je določeno v členu 3(2) navedene uredbe, in ureditve upravljanja fundacije MSRP ter IASB. Komisija namerava do 31. decembra 2014 zaključiti ocenjevanje in poročati Evropskemu parlamentu in Svetu o rezultatih. Po potrebi bo Komisija predstavila zakonodajni predlog za izboljšanje delovanja navedene uredbe.
(18)
Ta uredba določa za celotno obdobje trajanja programa finančna sredstva, ki pomenijo v okviru letnega proračunskega postopka za Evropski parlament in Svet prednostni referenčni znesek v smislu točke 17 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (9).
(19)
Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (10), in Delegirano uredbo Komisije (EU, Euratom) št. 1268/2012 (11), ki ščitita finančne interese Unije, je treba uporabljati pri izvajanju programa, ob upoštevanju načel enostavnosti in doslednosti pri izbiri proračunskih instrumentov, omejitve števila primerov, kjer je Komisija neposredno odgovorna za izvajanje in upravljanje, ter zahtevane sorazmernosti med obsegom sredstev in upravnim bremenom, povezanim z uporabo teh sredstev.
(20)
Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila za vzpostavitev letnih delovnih programov.
(21)
Program naj bi prispeval k ciljem zagotavljanja primerljivosti in preglednosti računovodskih izkazov družb po vsej Uniji ter k izražanju potreb Unije pri usklajevanju standardov finančnega poročanja na svetovni ravni. Enoten evropski nastop bi lahko prispeval k mednarodnemu priznavanju MSRP ter k spodbujanju zbliževanja in visoke kakovosti mednarodnih revizijskih standardov v vseh državah članicah. Program prispeva tudi k strategiji Evropa 2020, saj krepi enotni trg finančnih storitev in kapitala, poleg tega pa prispeva tudi k zunanji razsežnosti strategije.
(22)
Ta uredba bi morala zagotavljati možnost za sofinanciranje dejavnosti nekaterih subjektov, ki uresničujejo cilj na področju načrtovanja in sprejemanja standardov ali nadzora nad postopki določanja standardov v zvezi s finančnim poročanjem in revizijo, ki je del politike Unije in to politiko podpira.
(23)
Financiranje Unije se predlaga za ustrezno opredeljeno in omejeno število najpomembnejših subjektov na področju računovodskega poročanja in revizije. V sedanjem institucionalnem okviru bi morale ureditve financiranja zagotoviti stabilno, raznovrstno, preudarno in zadostno financiranje, ki bo zadevnim subjektom omogočilo neodvisno in učinkovito izpolnjevanje njihovih nalog v zvezi z Unijo ali v javnem interesu. Ti subjekti bi morali razkriti razčlenitev zneskov financiranja iz drugih virov.
(24)
Komisija bi morala ob upoštevanju razvoja dogodkov po priporočilih iz poročila posebnega svetovalca predložiti marca 2014 in od leta 2015 vsako leto najpozneje junija poročila o napredku EFRAG pri izvajanju reform njegovega upravljanja. IASB je začel pregled konceptualnega okvira. Komisija bi morala po izdaji spremenjenega konceptualnega okvira poročati Evropskemu parlamentu in Svetu o morebitnih spremembah tega okvira in razlogih zanje, pri tem pa se zlasti osredotočiti na koncepta previdnosti in zanesljivosti ter zagotoviti, da bo upoštevana resnični in pošteni prikaz, kakor je določen v Direktivi 2013/34/EU. Upravičenci bi morali zagotoviti učinkovito in gospodarno rabo javnih sredstev, vključno s potnimi in s tem povezanimi stroški.
(25)
Program bi moral nadomestiti prejšnji program sofinanciranja za upravičence. Zato bi bilo treba zaradi pravne varnosti Sklep št. 716/2009/ES razveljaviti.
(26)
Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve programa Unije za obdobje 2014-2020 za podporo dejavnostim subjektov, ki prispevajo k doseganju ciljev politik Unije v zvezi z računovodskim poročanjem in revizijo, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi njegovega obsega in učinkov lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.
(27)
Vsakršno financiranje novih upravičencev, tudi če so neposredni nasledniki enega od upravičencev iz te uredbe, bi morala odobriti Evropski parlament in Svet v skladu s členom 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije.
(28)
Obdobje uporabe te uredbe je primerno prilagoditi obdobju uporabe Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 (12). Zato bi bilo treba to uredbo uporabljati od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Predmet urejanja in področje uporabe
1. Vzpostavi se program Unije (v nadaljnjem besedilu: program) za obdobje od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020 za podporo dejavnostim subjektov, ki prispevajo k doseganju ciljev politik Unije v zvezi z računovodskim poročanjem in revizijo.
2. Program zajema dejavnosti za pripravo ali zagotavljanje prispevka k razvoju standardov, za uporabo, ocenjevanje ali spremljanje standardov ali za nadzor nad postopki določanja standardov, kar podpira izvajanje politik Unije na področju računovodskega poročanja in revizije, ki jih opravljajo Fundacija MSRP, EFRAG ali PIOB.
Člen 2
Cilj
Cilj programa je izboljšati pogoje učinkovitega delovanja notranjega trga s podpiranjem preglednega in neodvisnega razvoja mednarodnih standardov računovodskega poročanja in revidiranja.
Člen 3
Upravičenci
1. Do programa so upravičeni:
(a)
na področju računovodskega poročanja:
(i)
EFRAG v obdobju od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2016;
(ii)
Fundacija MSRP;
(b)
na področju revizije: PIOB.
2. Subjekti, ki delujejo na področju računovodskega poročanja in revizije, ki prejemajo finančna sredstva Unije prek programa, so dolžni skrbeti za svojo neodvisnost ter za gospodarno in učinkovito porabo javnih sredstev, ne glede na vire, iz katerih se financirajo.
Člen 4
Dodeljevanje nepovratnih sredstev
Financiranje na podlagi programa se zagotovi v obliki nepovratnih sredstev za poslovanje, dodeljenih na letni osnovi.
Člen 5
Preglednost
Vsak upravičenec do financiranja iz programa na javno dostopnem mestu, kot je spletna stran, publikacija ali letno poročilo, navede, da je prejel finančna sredstva iz proračuna Unije, objavi pa tudi razčlenitev zneskov financiranja iz drugih virov.
Člen 6
Finančne določbe
1. Finančna sredstva za izvajanje programa za obdobje 2014-2020 znašajo 43 176 000 EUR v tekočih cenah.
2. Evropski parlament in Svet odobrita letne odobritve v okviru omejitev iz večletnega finančnega okvira.
3. Okvirna razčlenitev finančnih sredstev iz odstavka 1 za tri upravičence je naslednja:
(a)
za EFRAG: 9 303 000 EUR;
(b)
za Fundacijo MSRP: 31 632 000 EUR;
(c)
za PIOB: 2 241 000 EUR.
Člen 7
Izvajanje programa
Komisija izvaja program s pripravo letnih delovnih programov v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012. Vsak letni delovni program uresniči cilj programa, kakor je določen v členu 2 te uredbe, tako da določi naslednje:
(a)
pričakovane rezultate;
(b)
razčlenitev proračuna za vsakega upravičenca v skladu z okvirnimi zneski, določenimi v členu 6(3).
Za zagotovitev preglednosti letni delovni program s sklicevanjem navede tudi cilje, določene v členu 2, metodo izvajanja, določeno v členu 4, in ugotovitve poročil.
Komisija sprejme letne delovne programe z izvedbenimi akti.
Člen 8
Zaščita finančnih interesov Unije
1. Komisija sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da so pri izvajanju dejavnosti, ki se financirajo na podlagi te uredbe, finančni interesi Unije zaščiteni z izvajanjem preventivnih ukrepov proti goljufijam, korupciji in drugemu protipravnemu ravnanju z učinkovitim preverjanjem, ob odkritju nepravilnosti pa z izterjavo neupravičeno izplačanih zneskov ter po potrebi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kaznimi.
2. Komisija ali njeni predstavniki in Računsko sodišče so pristojni za revizijo na podlagi dokumentacije in preglede na kraju samem pri vseh prejemnikih nepovratnih sredstev, izvajalcih in podizvajalcih, ki so prejeli sredstva Evropske unije na podlagi programa.
Evropski urad za boj proti goljufijam (v nadaljnjem besedilu: OLAF) lahko opravi preglede na kraju samem in inšpekcije pri gospodarskih subjektih, ki jih neposredno ali posredno zadeva takšno financiranje, v skladu s postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (13), da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom ali sklepom o nepovratnih sredstvih ali s pogodbo o financiranju s strani Unije prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega protipravnega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.
Brez poseganja v prvi in drugi pododstavek se v sporazumih o sodelovanju s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, v sporazumih o nepovratnih sredstvih, v sklepih o nepovratnih sredstvih in v pogodbah, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, Komisija, Računsko sodišče in OLAF izrecno pooblastijo za opravljanje takšnih revizij ter pregledov na kraju samem in inšpekcij.
Člen 9
Ocenjevanje
1. Komisija do 31. marca 2014 predloži prvo poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu o potrebnih reformah upravljanja na področju računovodskih in finančnih informacij v zvezi z EFRAG, pri čemer med drugim upošteva razvoj dogodkov po priporočilih iz poročila posebnega svetovalca, in o ukrepih, ki jih je EFRAG že sprejel za izvajanje teh reform.
2. Komisija do 31. decembra 2014 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o ugotovitvah ocene Uredbe (ES) št. 1606/2002, ki ga je opravila Komisija, v katerega po potrebi vključi predloge za spremembo navedene uredbe z namenom izboljšanja njenega delovanja, pa tudi o ureditvah upravljanja vseh ustreznih institucij.
3. Komisija od leta 2015 dalje pripravi letno poročilo o dejavnosti Fundacije MSRP v zvezi z razvojem MSRP, PIOB in EFRAG.
4. V zvezi s Fundacijo MSRP poročilo iz odstavka 3 obravnava njene dejavnosti in zlasti splošna načela, po katerih so bili razviti novi standardi. Poročilo vsebuje tudi informacije o tem, ali MSRP ustrezno upoštevajo različne poslovne modele, odražajo dejanske posledice ekonomskih transakcij, ali niso prezapleteni in ali preprečujejo umetne pristranske podatke zaradi kratkoročnih gibanj in nestanovitnosti.
Po izdaji spremenjenega konceptualnega okvira poročilo obravnava morebitne spremembe konceptualnega okvira s posebnim poudarkom na konceptih previdnosti in zanesljivosti.
5. V zvezi s PIOB ali organizacijo, ki bi ga nasledila, poročilo iz odstavka 3 obravnava gibanje raznolikosti pri financiranju. Če prispevek IFAC v določenem letu presega dve tretjini skupnega letnega financiranja PIOB, Komisija predlaga omejitev letnega prispevka za to leto na največ 300 000 EUR.
6. V zvezi z EFRAG poročilo iz odstavka 3 obravnava naslednje:
(a)
ali EFRAG pri svojem delu v zvezi z mednarodnimi računovodskimi standardi primerno upošteva zahtevo iz člena 3(2) Uredbe (ES) št. 1606/2002, zlasti pri ocenjevanju, ali so novi ali spremenjeni MSRP skladni z načelom resničnega in poštenega prikaza in ali spodbujajo evropsko javno dobro;
(b)
ali EFRAG v svojem tehničnem delu v zvezi s MSRP zagotavlja primerno oceno dejstva, ali novi ali spremenjeni mednarodni računovodski standardi ali osnutki teh standardov, ki jih je razvil odbor IASB, temeljijo na dokazih in ustrezajo potrebam Unije, ob upoštevanju raznolikosti računovodskih in gospodarskih modelov in pogledov v Uniji, ter
(c)
napredek EFRAG pri izvajanju reform njegovega upravljanja ob upoštevanju razvoja dogodkov po priporočilih iz poročila posebnega svetovalca.
Komisija po potrebi predloži zakonodajni predlog za nadaljnje financiranje EFRAG po 31. decembru 2016.
7. Komisija poročilo iz odstavka 3 najpozneje do 30. junija vsakega leta posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.
8. Komisija najpozneje dvanajst mesecev pred koncem programa Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o uresničevanju cilja programa. V poročilu se oceni vsaj splošna ustreznost in skladnost programa, učinkovitost njegovega izvajanja ter splošna učinkovitost delovnih programov upravičencev in učinkovitost posameznih delovnih programov upravičencev v smislu uresničevanja cilja iz člena 2.
9. Komisija pošlje poročila iz tega člena v vednost Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru.
Člen 10
Razveljavitev
Sklep št. 716/2009/ES se razveljavi z učinkom od 1. januarja 2014.
Člen 11
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Uporablja se od 1. januarja 2014 do 31. decembra 2020.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, dne 3. aprila 2014