PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 30. října 2014
o rovnocennosti regulačního rámce Japonska pro ústřední protistrany s požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů
(2014/752/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 648/2012 ze dne 4. července 2012 o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů (1), a zejména na čl. 25 odst. 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem postupu uznávání ústředních protistran usazených v třetích zemích, který je stanoven v článku 25 nařízení (EU) č. 648/2012, je umožnit ústředním protistranám, které jsou usazeny a mají povolení v třetích zemích, jejichž právní normy jsou rovnocenné s normami stanovenými v uvedeném nařízení, poskytovat clearingové služby členům clearingového systému a obchodním systémům usazeným v Unii. Tento postup uznávání a rozhodnutí o rovnocennosti v něm stanovené tak přispívá k dosažení ústředního cíle nařízení (EU) č. 648/2012, jímž je snížit systémové riziko rozšířením používání bezpečných a spolehlivých ústředních protistran při clearingu smluv o mimoburzovních (OTC) derivátech, včetně případů, kdy jsou tyto ústřední protistrany usazeny a povoleny ve třetí zemi.
(2)
Aby byl právní režim třetí země považován za rovnocenný s právním režimem Unie pro ústřední protistrany, musí být účinek platných právních předpisů a předpisů o dohledu v podstatě rovnocenný s požadavky Unie, pokud jde o regulační cíle, kterých dosahují. Účelem tohoto posouzení rovnocennosti je tedy ověřit, zda právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují, že ústřední protistrany, které jsou usazeny a mají povolení v Japonsku, nevystavují členy clearingového systému a obchodní systémy usazené v Unii vyššímu riziku, než by tomu mohlo být ze strany ústředních protistran povolených v Unii, a tudíž nepředstavují nepřijatelnou míru systémového rizika v Unii.
(3)
Dne 1. září 2013 Komise obdržela odborný posudek Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA) k právním předpisům a předpisům o dohledu, které se vztahují na ústřední protistrany usazené v Japonsku. Dne 27. ledna 2014 byl doručen dodatek k tomuto posudku. Ze závěru odborného posudku vyplývá, že mezi právně závaznými požadavky, které se na úrovni jurisdikce vztahují na ústřední protistrany v Japonsku, a právně závaznými požadavky pro ústřední protistrany podle nařízení (EU) č. 648/2012, existuje řada rozdílů. Toto rozhodnutí se však neopírá jen o srovnávací analýzu právně závazných požadavků, které se vztahují na ústřední protistrany v Japonsku, ale také o posouzení účinku těchto požadavků z hlediska úrovně zmírňování rizika, které dosahují.
(4)
V souladu s čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musejí být splněny tři podmínky, aby bylo možné určit, zda jsou právní předpisy a předpisy o dohledu třetí země pro ústřední protistrany povolené v dané třetí zemi rovnocenné s požadavky stanovenými v uvedeném nařízení.
(5)
Podle první podmínky musí ústřední protistrany povolené ve třetí zemi splňovat právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(6)
K právně závazným požadavkům Japonska na clearingové organizace v něm povolené patří zákon Financial Instruments and Exchange Act 2006 (dále jen „zákon FIEA“), který stanoví rámec dohledu nad organizacemi, které provádějí clearing cenných papírů a finančních derivátů, a zákon Commodity Derivatives Act 2009 (dále jen „zákon CDA“), který stanoví rámec dohledu nad organizacemi, které provádějí clearing komodit. Toto rozhodnutí se vztahuje pouze na režim stanovený v zákoně FIEA.
(7)
V zákoně FIEA se stanoví, že před udělením povolení k vykonávání clearingových činností se musí předseda vlády Japonska ubezpečit o tom, že clearingová organizace zavedla obchodní pravidla, tj. vnitřní pravidla a postupy clearingové organizace, která jsou v souladu s platnými právními předpisy; že finanční situace clearingové organizace je postačující pro vykonávání clearingu finančních nástrojů; že předpokládaná příjmová a výdajová situace spojená s výkonem činnosti clearingové organizace je příznivá; že zaměstnanci clearingové organizace mají dostatečné znalosti a zkušenosti na to, aby mohli vykonávat clearing finančních nástrojů náležitým způsobem a s jistotou, a že struktura a systém clearingové organizace jsou dostatečně vyvinuté, aby mohlo vypořádání probíhat vhodným způsobem. Podle čl. 194-7 odst. 1 zákona FIEA předseda vlády přenese pravomoci, které mu byly svěřeny podle zákona FIEA, na komisaře Japonské agentury pro finanční služby (Financial Services Agency of Japan, JFSA). Komisař JFSA je tak odpovědný za udělování povolení k vykonávání clearingových činností.
(8)
Kromě toho JFSA v prosinci 2013 zveřejnila Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures (dále jen „pokyny“), které podrobně rozebírají rámec dohledu nad infrastrukturou finančních trhů, včetně clearingových organizací, a zejména způsob, jakým mají clearingové organizace dodržovat zákon FEIA. Tyto pokyny se provádějí do vnitřních pravidel a postupů clearingových organizací.
(9)
Právně závazné požadavky Japonska mají dvoustupňovou strukturu. Hlavní zásady pro clearingové organizace podle zákona FIEA („základní pravidla“) stanoví jednotné normy, které musí clearingové organizace dodržovat, aby získaly povolení poskytovat clearingové služby v Japonsku. Tato základní pravidla tvoří první stupeň právně závazných požadavků Japonska. Aby clearingové organizace prokázala svůj soulad se základními pravidly, musí komisaři JFSA předložit svá vnitřní pravidla a postupy ke schválení. Tato vnitřní pravidla a postupy tvoří druhý stupeň právně závazných požadavků Japonska a v souladu s pokyny musí poskytovat podrobné informace o tom, jak bude clearingová organizace žádající o povolení dodržovat uvedené přísné normy. Kromě toho vnitřní pravidla a postupy clearingové organizace obsahují další ustanovení, kterými se doplňují základní pravidla. Jakmile komisař JFSA tato vnitřní pravidla a postupy schválí, stanou se pro clearingové organizace právně závaznými. Tato pravidla jsou tak nedílnou součástí právních předpisů a předpisů o dohledu, které musí ústřední protistrany usazené v Japonsku dodržovat. V případě nedodržení základních pravidel nebo vnitřních pravidel a postupů clearingové organizace má komisař JFSA pravomoc podniknout vůči clearingové organizaci správní kroky, např. vydat příkaz nařizující zlepšení obchodních operací nebo odebrat clearingové organizaci povolení v plném či částečném rozsahu.
(10)
Základní pravidla pro clearingové organizace doplněná o vnitřní pravidla a postupy těchto organizací vedou v podstatě k rovnocenným výsledkům jako pravidla stanovená v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012. Na základě právně závazných požadavků na clearingové organizace, které se týkající počtu selhání, jež mají být kryty celkovými finančními zdroji, se od clearingových organizací, jež vykonávají clearing více než 95 % celkového objemu clearingových operací v Japonsku, požaduje, aby pokryly selhání nejméně dvou členů clearingového systému, vůči nimž mají největší expozice za mimořádných, ale reálných tržních podmínek (dále jen „zásada minimálního pokrytí“). Tento požadavek zajišťuje rovnocenný stupeň zmírňování rizika, jako vyžadují požadavky stanovené v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012, a proto by měl být považován za rovnocenný.
(11)
Na základě právně závazných požadavků na clearingové organizace, které se týkají rizika likvidity, se od clearingových organizací, jež vykonávají clearing více než 95 % celkového objemu clearingových operací v Japonsku, požaduje, aby uplatňovaly zásadu minimálního pokrytí. Tento požadavek zajišťuje rovnocenný stupeň zmírňování rizika, jako vyžadují požadavky stanovené v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012, a proto by měl být považován za rovnocenný. Nakonec, právně závazné požadavky na všechny clearingové organice, které se týkají zachování provozu, požadavků na kolaterál, investiční politiky, vypořádacího rizika, oddělování a přenositelnosti, výpočtu počátečních marží, řídících systémů, včetně organizačních požadavků, požadavků týkajících se vrcholového vedení, výboru pro rizika, vedení záznamů, kvalifikované účasti, informací předávaných příslušnému orgánu, střetu zájmů, externího zajišťování činností a provozování podnikatelské činnosti, vedou v podstatě k rovnocenným výsledkům jako požadavky stanovené v nařízení (EU) č. 648/2012, a měly by být považovány za rovnocenné.
(12)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují, že clearingové organizace povolené v Japonsku splňují právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV nařízení (EU) č. 648/2012.
(13)
Podle druhé podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro ústřední protistrany povolené v Japonsku zajišťovat, že ústřední protistrany podléhají průběžnému účinnému dohledu a vynucování.
(14)
JFSA je odpovědná za dohled nad infrastrukturou finančních trhů. JFSA průběžně sleduje, zda clearingové organizace dodržují požadavky na řízení rizik, prostřednictvím postupů dohledu a zkoumání na základě vyhodnocení rizik, včetně prověřování obezřetnostních požadavků. JFSA může clearingové organizace zejména požádat, aby mu poskytly informace, zprávy a další materiály týkající se jejich obchodování, a může provést kontrolu obchodních operací, záznamů a účetních knih clearingových organizací. Rovněž posuzuje, jak clearingové organizace dodržují své povinnosti. Na základě těchto kontrol vydává zprávu, která uvádí všechny zjištěné nedostatky. JFSA má na zajištění toho, aby clearingové organizace napravily zjištěné problémy náležitým způsobem, různé nástroje, například může od clearingových organizací požadovat, aby předložily písemný důkaz o včasné nápravě uvedených problémů. JFSA má i další prostředky k vymáhání dodržování předpisů, např. možnost vydat příkazy nařizující zlepšení obchodních operací a vymáhat plnění těchto příkazů. JFSA může rovněž clearingové organizaci odebrat povolení v plném či částečném rozsahu.
(15)
Komise proto dospěla k závěru, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro ústřední protistrany povolené v Japonsku zajišťují, že jsou ústřední protistrany předmětem průběžného účinného dohledu a vynucování.
(16)
Podle třetí podmínky v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 musí právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zahrnovat účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran povolených podle právních režimů třetích zemí.
(17)
Ústřední protistrany z třetích zemí mohou požádat o vydání povolení pro zahraniční ústřední protistrany, které jim umožňuje poskytovat v Japonsku stejné služby jako ty, k jejichž poskytování mají povolení v třetí zemi. Kritéria vztahující se na ústřední protistrany z třetích zemí, které žádají o povolení, jsou podobná kritériím, která se vztahují na udělování povolení pro japonské clearingové organizace. Ústřední protistrana z třetí země žádající o povolení by na základě právních předpisů a předpisů o dohledu, které se uplatňují v třetí zemi, měla mít zejména dostatečný finanční základ, dostatečně kvalifikované a zkušené zaměstnance, jakož i dostatečný systém a struktury, aby mohla clearingové činnosti vykonávat náležitým způsobem a s jistotou. Ústřední protistrany třetích zemí jsou navíc osvobozeny od určitých požadavků, které se vztahují na tuzemské ústřední protistrany povolené v Japonsku, pokud jim zahraniční orgány, se kterými JFSA uzavřela dohodu o spolupráci, udělily rovnocenné povolení.
(18)
Je proto nutné konstatovat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska zajišťují účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran třetích zemí.
(19)
Je tedy na místě se domnívat, že právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska pro clearingové organizace splňují podmínky stanovené v čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012, a tyto právní předpisy a předpisy o dohledu lze považovat za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012. Na základě informací od ESMA by měla Komise i nadále sledovat vývoj japonského právního a dohledového rámce pro ústřední protistrany a plnění podmínek, na jejichž základě bylo toto rozhodnutí přijato.
(20)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Evropského výboru pro cenné papíry,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Pro účely čl. 25 odst. 6 nařízení (EU) č. 648/2012 se právní předpisy a předpisy o dohledu Japonska, které se vztahují na clearingové organizace povolené v Japonsku a které tvoří zákon Financial Instruments and Exchange Act 2006 (FIEA) spolu s doplňující příručkou Comprehensive Guidelines for Supervision of Financial Market Infrastructures, považují za rovnocenné s požadavky stanovenými v nařízení (EU) č. 648/2012.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 30. října 2014.
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE
z dne 30. oktobra 2014
o enakovrednosti regulativnega okvira Japonske za centralne nasprotne stranke zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov
(2014/752/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) ter zlasti člena 25(6) Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Namen postopka za priznanje centralnih nasprotnih strank (v nadaljnjem besedilu: CNS) s sedežem v tretjih državah iz člena 25 Uredbe (EU) št. 648/2012 je, da se CNS, ki imajo sedež in dovoljenje v tretjih državah, katerih regulativni standardi so enakovredni standardom iz navedene uredbe, omogoči opravljanje klirinških storitev za klirinške člane ali mesta trgovanja s sedežem v Uniji. Postopek priznanja in v tem okviru predvidena odločitev o enakovrednosti tako prispevata k doseganju poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012, tj. zmanjšanju sistemskega tveganja z razširjanjem uporabe varnih in stabilnih CNS za kliring pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, s katerimi se trguje na prostem trgu (OTC), vključno s primeri, kadar imajo navedene CNS sedež in dovoljenje v tretji državi.
(2)
Da bi se pravne ureditve tretjih držav v zvezi z CNS obravnavale kot enakovredne pravni ureditvi Unije, bi morale v smislu učinkov pri doseganju regulativnih ciljev veljavne pravne in nadzorne ureditve v veliki meri biti enakovredne zahtevam Unije. Namen te ocene enakovrednosti je torej preveriti, ali pravne in nadzorne ureditve Japonske omogočajo, da CNS s sedežem in dovoljenjem v tej državi klirinških članov ali mest trgovanja s sedežem v Uniji ne izpostavljajo višji stopnji tveganja kot CNS z dovoljenjem v Uniji, posledično pa ne pomenijo nesprejemljivih stopenj sistemskega tveganja v Uniji.
(3)
Komisija je 1. septembra 2013 prejela tehnične nasvete Evropskega organa za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) glede pravnih in nadzornih ureditev, ki se uporabljajo za CNS z dovoljenjem na Japonskem. Dopolnilo k temu nasvetu je Komisija prejela 27. januarja 2014. V tehničnem nasvetu je bilo opredeljeno veliko razlik med pravno zavezujočimi zahtevami, ki na nacionalni ravni veljajo za CNS na Japonskem, in pravno zavezujočimi zahtevami, ki se za CNS uporabljajo v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012. Vendar ta sklep ne temelji samo na primerjalni analizi pravno zavezujočih zahtev, ki se uporabljajo za CNS na Japonskem, ampak tudi na oceni učinkov teh zahtev v smislu dosežene stopnje zmanjšanja tveganja.
(4)
V skladu s členom 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo biti izpolnjeni trije pogoji, v skladu s katerimi se ugotovi, da so pravne in nadzorne ureditve v tretji državi v zvezi s CNS, ki jim je v tej tretji državi bilo izdano dovoljenje, enakovredne tistim, določenim v navedeni uredbi.
(5)
V skladu s prvim pogojem morajo CNS z dovoljenjem v tretji državi izpolnjevati pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.
(6)
Pravno zavezujoče zahteve Japonske za klirinške organizacije z dovoljenjem v tej državi so zakon o finančnih instrumentih in borzah iz leta 2006 (Financial Instruments and Exchange Act), ki določa nadzorni okvir za organizacije, ki opravljajo kliring vrednostnih papirjev in izvedenih finančnih instrumentov, ter zakon o izvedenih finančnih instrumentih na blago iz leta 2009 (Commodity Derivatives Act), ki določa nadzorni okvir za organizacije, ki opravljajo kliring blaga. Ta sklep zajema le ureditev iz zakona o finančnih instrumentih in borzah.
(7)
Zakon o finančnih instrumentih in borzah določa, da se mora pred izdajo licence za opravljanje klirinških dejavnosti predsednik japonske vlade prepričati, da ima klirinška organizacija poslovna pravila (notranja pravila in postopki klirinške organizacije), ki so skladna z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi, da je finančni položaj klirinške organizacije primeren za izvajanje kliringa finančnih instrumentov, da so pričakovani prihodki in odhodki iz poslovanja klirinške organizacije pozitivni, da ima osebje klirinške organizacije dovolj znanja in izkušenj za ustrezno in zanesljivo izvedbo kliringa finančnih instrumentov ter da sta struktura in sistem klirinške organizacije ustrezno razvita, da je omogočeno ustrezno delovanje sistema poravnav. V skladu s členom 194-7(1) zakona o finančnih instrumentih in borzah predsednik vlade pristojnosti iz zakona o finančnih instrumentih in borzah prenese na komisarja Japonske agencije za finančne storitve. Zato ima komisar Japonske agencije za finančne storitve pristojnost za izdajo licence za kliring.
(8)
Poleg tega je decembra 2013 Japonska agencija za finančne storitve objavila celovite smernice za nadzor infrastruktur finančnih trgov (v nadaljnjem besedilu: smernice), ki podrobno opisujejo nadzorni okvir v zvezi z infrastrukturami finančnih trgov, vključno s klirinškimi organizacijami, in še zlasti, kako bodo morale klirinške organizacije zagotavljati skladnost z zakonom o finančnih instrumentih in borzah. Smernice se vključijo v notranja pravila in postopke klirinških organizacij.
(9)
Pravno zavezujoče zahteve na Japonskem torej sestavlja dvotirni sistem. Temeljna načela za klirinške organizacije, določene v zakonu o finančnih instrumentih in borzah (v nadaljnjem besedilu: osnovna pravila), določajo visoke standarde, ki jih morajo izpolnjevati klirinške organizacije, da pridobijo licenco za opravljanje storitev kliringa na Japonskem. Ta osnovna pravila so prvi tir pravno zavezujočih obveznosti na Japonskem. Da bi klirinške organizacije dokazale skladnost z osnovnimi pravili, morajo svoja notranja pravila in postopke predložiti v odobritev komisarju Japonske agencije za finančne storitve. Ta interna pravila in postopki so drugi tir pravno zavezujočih zahtev Japonske, ki mora določati preskriptivne podrobnosti o tem, kako bo klirinška organizacija, ki prosi za dovoljenje, izpolnila te standarde v skladu s smernicami. Poleg tega notranja pravila in postopki klirinških organizacij vsebujejo dodatne določbe, ki dopolnjujejo osnovna pravila. Ko ta notranja pravila in postopke odobri komisar Japonske agencije za finančne storitve, le-ti postanejo za klirinške organizacije pravno zavezujoči. Ta pravila so zato sestavni del pravnih in nadzornih ureditev, ki jih morajo upoštevati CNS s sedežem na Japonskem. V primeru neupoštevanja osnovnih pravil ali notranjih pravil in postopkov klirinških organizacij ima komisar Japonske agencije za finančne storitve pristojnost, da zoper klirinške organizacije sprejme upravne ukrepe, vključno z izdajo odredb za izboljšanje poslovnih operacij ali z razveljavitvijo licence klirinške organizacije v celoti ali delno.
(10)
Osnovna pravila, ki se uporabljajo za klirinške organizacije, dopolnjujejo pa jih njihova notranja pravila in postopki, imajo precejšnje učinke, ki so enakovredni učinkom pravil iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012. Zlasti je treba omeniti pravno zavezujoče zahteve, ki veljajo za klirinške organizacije, glede števila primerov neizpolnjevanja finančnih obveznosti, ki jih morajo kriti s celotnimi finančnimi viri, in sicer morajo klirinške organizacije, ki opravijo več kot 95 % kliringa na Japonskem, pri skrajnih, vendar verjetnih tržnih pogojih pokriti neizpolnjene finančne obveznosti vsaj dveh klirinških članov, do katerih so najbolj izpostavljene, („načelo kritje 2“). Ta zahteva zagotavlja stopnjo zmanjševanja tveganja, enakovredno stopnji, ki se doseže z zahtevami iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012, zato bi se morala obravnavati kot enakovredna.
(11)
Pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za klirinške organizacije v zvezi z likvidnostnim tveganjem, od klirinških organizacij, ki opravijo več kot 95 % kliringa na Japonskem, zahtevajo, da uporabljajo „načelo kritje 2“. Ta zahteva zagotavlja stopnjo zmanjševanja tveganja, enakovredno stopnji, ki se doseže z zahtevami iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012, zato bi se morala obravnavati kot enakovredna. Ne nazadnje imajo pravno zavezujoče zahteve, ki se uporabljajo za vse klirinške organizacije v zvezi z neprekinjenim poslovanjem, zahtevami glede zavarovanja, naložbeno politiko, tveganjem poravnave, ločevanjem in prenosljivostjo, izračunom začetnih kritij in upravljanjem, vključno z organizacijskimi zahtevami, zahtevami v zvezi z višjim vodstvom, odborom za tveganja, vodenjem evidenc, kvalificiranimi deleži, informacijami, posredovanimi pristojnim organom, navzkrižjem interesov, zunanjim izvajanjem ter vodenjem poslov, precejšnje učinke, ki so enakovredni tistim iz Uredbe (EU) št. 648/2012 in bi jih zato bilo treba obravnavati kot enakovredne.
(12)
Komisija zato ugotavlja, da pravne in nadzorne ureditve Japonske zagotavljajo, da klirinške organizacije, ki jim je bilo v okviru teh ureditev izdano dovoljenje, izpolnjujejo pravno zavezujoče zahteve, ki so enake zahtevam iz naslova IV Uredbe (EU) št. 648/2012.
(13)
V skladu z drugim pogojem iz člena 25(6) je treba s pravnimi in nadzornimi ureditvami Japonske glede CNS, ki jim je bilo v tej državi izdano dovoljenje, zagotavljati stalen učinkovit nadzor navedenih CNS in izvrševanje predpisov.
(14)
Japonska agencija za finančne storitve je odgovorna za nadzor infrastruktur finančnih trgov. Japonska agencija za finančne storitve stalno spremlja, ali klirinške organizacije upoštevajo zahteve v zvezi z upravljanjem s tveganji, in sicer prek postopkov nadzora in pregledov na podlagi tveganja, vključno s preverjanjem zahtev po skrbnosti. Japonska agencija za finančne storitve lahko zlasti od klirinških organizacij zahteva, da zagotovijo informacije, poročila in drugo dokumentacijo, ki zadeva njihovo poslovanje, ter lahko pregleda poslovanje, evidence in poslovne knjige klirinških organizacij. Prav tako ocenjuje izpolnjevanje obveznosti klirinških organizacij. Po pregledu se objavi poročilo, v katerem so navedene vse opažene pomanjkljivosti. Japonska agencija za finančne storitve ima na voljo različne ukrepe, s katerimi lahko zagotovi, da klirinške organizacije ustrezno odpravijo kakršne koli ugotovljene težave, vključno z zahtevo, da klirinške organizacije pisno dokažejo pravočasno odpravo takšnih težav. Japonska agencija za finančne storitve ima dodatna sredstva za zagotavljanje skladnosti, vključno s pristojnostjo, da izda odredbe za izboljšanje poslovnih operacij, in izvrševanjem takšnih odredb. Japonska agencija za finančne storitve lahko tudi v celoti ali delno odvzame licenco klirinški organizaciji.
(15)
Komisija zato meni, da pravne in nadzorne ureditve Japonske v zvezi s CNS, ki so jim bila tam izdana dovoljenja, omogočajo učinkovit stalen nadzor in izvrševanje predpisov CNS.
(16)
V skladu s tretjim pogojem iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 morajo pravne in nadzorne ureditve Japonske vključevati učinkovit enakovreden sistem za priznanje CNS z dovoljenjem v skladu s pravno ureditvijo tretje države (v nadaljevanju besedila: CNS z dovoljenjem tretje države).
(17)
CNS z dovoljenjem tretje države lahko zaprosijo za licenco „tuje CNS“, s katero lahko na Japonskem ponujajo enake storitve kot v tretji državi. Merila, ki veljajo za CNS z dovoljenjem tretje države, ki zaprosijo za licenco, so podobna merilom, ki veljajo za licenciranje japonskih klirinških organizacij. Zlasti bi morale CNS z dovoljenjem tretje države, ki na Japonskem zaprosijo za licenco, na podlagi pravnih in nadzornih ureditev, ki veljajo v tretji državi, imeti primerno finančno podlago, primerno znanje in izkušeno osebje ter ustrezen sistem in strukturo za ustrezno in zanesljivo opravljanje klirinških dejavnosti. Poleg tega so CNS z dovoljenjem tretje države izvzete iz nekaterih zahtev, ki se uporabljajo za domače CNS, odobrene na Japonskem, če jim je bila izdana enakovredna licenca tujih organov, s katerimi je Japonska agencija za finančne storitve sklenila sporazume o sodelovanju.
(18)
Zato bi bilo treba šteti, da pravne in nadzorne ureditve Japonske omogočajo učinkovit enakovreden sistem za priznavanje CNS z dovoljenjem tretje države.
(19)
Za pogoje iz člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 se lahko šteje, da so izpolnjeni na podlagi pravnih in nadzornih ureditev Japonske glede klirinških organizacij, ki jim je bilo tam izdano dovoljenje, hkrati pa bi bilo treba te pravne in nadzorne ureditve šteti za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012. Komisija bi morala na podlagi informacij ESMA še naprej spremljati razvoj japonskega pravnega in nadzornega okvira za CNS ter izpolnjevanje pogojev, na podlagi katerih je bil ta sklep sprejet.
(20)
Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Evropskega odbora za vrednostne papirje -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Za namene člena 25(6) Uredbe (EU) št. 648/2012 se pravne in nadzorne ureditve Japonske, ki so sestavljene iz zakona o finančnih instrumentih in borzah iz leta 2006, kakor ga dopolnjujejo celovite smernice za nadzor infrastruktur finančnih trgov, in ki se uporabljajo za klirinške organizacije, ki jim je bilo na Japonskem izdano dovoljenje, štejejo za enakovredne zahtevam iz Uredbe (EU) št. 648/2012.
Člen 2
Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
V Bruslju, 30. oktobra 2014