NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 560/2014
ze dne 6. května 2014
o založení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích
(Text s významem pro EHP)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 187 a čl. 188 první odstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě společných technologických iniciativ byla původně stanovena v rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES (2).
(2)
Konkrétní partnerství veřejného a soukromého sektoru, která se mají podporovat, stanovilo rozhodnutí Rady 2006/971/ES (3).
(3)
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (4) zavedlo Horizont 2020 - rámcový program pro výzkum a inovace (2014-2020) (dále jen „Horizont 2020“). Horizont 2020 usiluje o dosažení většího dopadu na výzkum a inovace spojením Horizontu 2020 s prostředky soukromého sektoru v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru v klíčových oblastech, kde mohou výzkum a inovace přispívat k širším cílům Unie v oblasti konkurenceschopnosti, mobilizovat soukromé investice a napomoci ke zvládnutí společenských výzev. Základem těchto partnerství by měly být dlouhodobé závazky, včetně vyváženého příspěvku všech partnerů, partnerství by měla být kontrolovatelná, pokud jde o dosažení jejich cílů, a měla by být v souladu se strategickými cíli Unie v oblasti výzkumu, vývoje a inovací. Řízení a fungování těchto partnerství by mělo být otevřené, transparentní, efektivní a účelné a umožňovat zapojení široké škály zúčastněných stran působících v jejich konkrétních oblastech. V souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013 může mít účast Unie v těchto partnerstvích formu finančních příspěvků pro společné podniky založené na základě článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie podle rozhodnutí č. 1982/2006/ES.
(4)
V souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013 a s rozhodnutím Rady 2013/743/EU (5) lze společným podnikům zřízeným v rámci Horizontu 2020 poskytovat podporu za podmínek uvedených v tomto rozhodnutí.
(5)
Sdělení Komise nazvané „Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ (dále jen „strategie Evropa 2020“), schválené Evropským parlamentem a Radou, zdůrazňuje nutnost vytvořit příznivé podmínky pro investice do znalostí a inovací, aby se v Unii dosáhlo inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění.
(6)
Bio-based Industries Consortium (konsorcium průmyslu založeného na biotechnologiích, dále jen „BIC“) na základě rozsáhlých konzultací se zúčastněnými stranami z veřejného a soukromého sektoru vypracovalo dokument obsahující vizi a strategický program pro inovace a výzkum. Strategický program pro inovace a výzkum popisuje hlavní technologické a inovační problémy, jež je potřeba překonat, aby bylo v Evropě možno vybudovat udržitelný a konkurenceschopný průmysl založený na biotechnologiích, a určuje činnosti zaměřené na výzkum, demonstrace a zavádění, které musí společná technologická iniciativa uskutečnit v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích.
(7)
BIC je nezisková organizace, která byla vytvořena k tomu, aby zastupovala průmyslovou skupinu podporující společnou technologickou iniciativu v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. Její členská základna pokrývá celý biotechnologický hodnotový řetězec a skládá se z velkých průmyslových odvětví, malých a středních podniků, regionálních seskupení, evropských obchodních sdružení, a dále evropských technologických platforem. Cílem BIC je zajistit a podporovat technologický a hospodářský rozvoj průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě. O členství mohou požádat všechny zúčastněné subjekty podél biotechnologického hodnotového řetězce se zájmem o účast v této organizaci. BIC uplatňuje obecné zásady otevřenosti a transparentnosti členství, a tak zajišťuje široké zapojení odvětví.
(8)
Účastníkem nebo koordinátorem vybraných projektů se může stát jakýkoli způsobilý orgán.
(9)
Sdělení Komise ze dne 13. února 2012 nazvané „Inovace pro udržitelný růst: biohospodářství pro Evropu“, a zejména jeho akční plán vyzývá ke zřízení partnerství veřejného a soukromého sektoru, které by podporovalo vznik udržitelného a konkurenceschopného průmyslu a hodnotových řetězců založených na biotechnologiích v Evropě. S ohledem na přechod směrem k „post-ropné“ společnosti se sdělení snaží o lepší integraci odvětví výroby a zpracování biomasy tak, aby bylo možno sladit zajišťování potravin a omezené zdroje přírodního bohatství a ekologické cíle s využitím biomasy k průmyslovým a energetickým účelům.
(10)
Sdělení Komise ze dne 10. října 2012 nazvané „Silnější evropský průmysl pro růst a hospodářskou obnovu“ potvrzuje strategický význam průmyslu založeného na biotechnologiích pro budoucí konkurenceschopnost Evropy, jak se uvádí ve sdělení Komise ze dne 21. prosince 2007 nazvaném „Iniciativa rozhodujících trhů pro Evropu“, a zdůrazňuje potřebu společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích.
(11)
Průmysl založený na biotechnologiích a jeho hodnotové řetězce čelí složitým a zásadním technologickým a inovačním výzvám. Jako vznikající odvětví musí průmysl založený na biotechnologiích překonávat rozptýlenost technických kapacit a omezený charakter veřejně přístupných údajů o skutečné dostupnosti zdrojů tak, aby bylo možno vybudovat udržitelné a konkurenceschopné hodnotové řetězce. Aby se s těmito výzvami bylo možno vyrovnat, musí se na evropské úrovni soustředěným a soudržným způsobem dosáhnout kritického množství z hlediska rozsahu činností, excelence a potenciálu pro inovace.
(12)
Společná technologická iniciativa v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měla mírnit různé typy selhání trhu, která odrazují soukromé investice do předvýrobního výzkumu, demonstrací a zavádění v oblasti průmyslu založen na biotechnologiích v Evropě. Zejména by měla zajistit dostupnost spolehlivé dodávky biomasy, přičemž bude brát v potaz další konkurenční společenské a ekologické požadavky, a podporovat rozvoj moderních zpracovatelských technologií, rozsáhlých demonstrací a politických nástrojů, čímž se sníží riziko pro soukromé investice do výzkumu a inovací při vývoji udržitelných a konkurenceschopných výrobků z biologických materiálů a biopaliv.
(13)
Společná technologická iniciativa v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích by měla být partnerstvím veřejného a soukromého sektoru, jehož cílem je zvýšení investic do rozvoje udržitelného průmyslového odvětví založeného na biotechnologiích v Evropě. Měla by evropským občanům nabídnout ekologické a socioekonomické přínosy, zvýšit konkurenceschopnost Evropy a přispívat k tomu, aby Evropa získala klíčové postavení ve výzkumu, demonstracích a zavádění pokročilých výrobků z biologických materiálů a biopaliv.
(14)
Cílem společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích je realizovat v Evropě program výzkumu a inovací, který posoudí dostupnost obnovitelných biologických zdrojů použitelných při výrobě biologických materiálů, a na tomto základě podporovat zřízení udržitelných biotechnologických hodnotových řetězců. Tyto činnosti by se měly provádět prostřednictvím spolupráce mezi zúčastněnými subjekty podél celých biotechnologických hodnotových řetězců, včetně odvětví primární produkce a zpracovatelského průmyslu, obchodních značek, malých a středních podniků, výzkumných a technologických středisek a univerzit.
(15)
Ambice a rozsah cílů společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích, rozsah finančních a technických zdrojů, které je třeba mobilizovat, a potřeba zajistit efektivní koordinaci a součinnost zdrojů a financování vyžadují zapojení Unie. Proto by se jako právní subjekt měl zřídit společný podnik pro provádění společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích (dále jen „společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích“).
(16)
Cíle společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by se mělo dosáhnout prostřednictvím podpory výzkumu a inovací tak, že se sdruží zdroje z veřejného a soukromého sektoru. Za tímto účelem by měl tento společný podnik organizovat výzvy k předkládání návrhů na podporu výzkumu, demonstrací a zavádění.
(17)
Pro zajištění maximálního dopadu by měl společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích rozvinout úzkou součinnost s jinými programy Unie v oblastech, jako je vzdělávání, životní prostředí, konkurenceschopnost a malé a střední podniky, a s fondy politiky soudržnosti a politiky rozvoje venkova, což může konkrétně přispět k posílení vnitrostátního a regionálního výzkumného a inovačního potenciálu v rámci strategií inteligentní specializace.
(18)
Horizont 2020 by měl přispět k překonání propasti v oblasti výzkumu a inovací v Unii podporou součinnosti s evropskými strukturálními a investičními fondy. Společný podnik BBI by proto měl usilovat o rozvoj úzkých vztahů s evropskými strukturálními a investičními fondy, které mohou pomoci konkrétně k posílení místních, regionálních a celostátních schopností, pokud jde o výzkum a inovace v oblasti působnosti společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, a podpořit úsilí o inteligentní specializaci.
(19)
Zakládajícími členy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měly být Unie a BIC.
(20)
Organizační a provozní pravidla společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měla být upravena v jeho stanovách, které jsou součástí tohoto nařízení.
(21)
BIC vyjádřilo písemnou formou svůj souhlas s prováděním výzkumných činností v oblasti společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, a to v rámci struktury dobře přizpůsobené povaze partnerství mezi soukromým a veřejným sektorem. Je vhodné, aby BIC vyjádřilo souhlas se stanovami uvedenými v příloze k tomuto nařízení podpisem dopisu vyjadřujícího souhlas.
(22)
V zájmu dosažení svých cílů by společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích měl poskytovat finanční podporu příslušných akcí prostřednictvím otevřených a transparentních postupů, hlavně ve formě grantů poskytovaných účastníkům na základě otevřených a konkurenceschopných výzev k podávání návrhů.
(23)
Příspěvky jiných členů než Unie by se neměly omezovat na správní náklady společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a na spolufinancování vyžadované k provádění akcí v oblasti výzkumu a inovací podporovaných tímto společným podnikem. Měly by týkat i dalších činností, které mají vykonávat, jak jsou popsány v plánu dalších činností. Pro získání náležitého přehledu o pákovém efektu by měly tyto další činnosti představovat příspěvky k širší společné technologické iniciativě zaměřené na průmysl založený na biotechnologiích.
(24)
Účast na nepřímých akcích financovaných společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích by měla být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1290/2013 (6). Tento společný podnik by navíc měl zajistit soudržné používání těchto pravidel na základě příslušných opatření přijatých Komisí.
(25)
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl k zajištění otevřenosti, transparentnosti a k usnadnění účasti rovněž využívat elektronické prostředky spravované Komisí. Výzvy k podávání návrhů jím iniciované by proto měly být zveřejňovány rovněž na jednotném portálu pro účastníky a dále i prostřednictvím jiných elektronických prostředků Horizontu 2020 pro šíření informací spravovaných Komisí. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl dále ve vhodném formátu a v intervalech odpovídajících povinnostem Komise v oblasti podávání zpráv zpřístupňovat příslušné údaje mimo jiné o návrzích, žadatelích, grantech a účastnících, aby byly zahrnuty do Komisí spravovaných elektronických systémů Horizontu 2020 pro podávání zpráv a šíření informací.
(26)
Finanční příspěvek Unie do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měl být spravován v souladu se zásadou řádného finančního řízení a s příslušnými pravidly pro nepřímé řízení stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (7) a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 (8).
(27)
V zájmu zjednodušení by měla být pro všechny strany snížena administrativní zátěž. Mělo by se předcházet zdvojeným auditům a tvorbě dokumentace a předkládání zpráv v nepřiměřeném rozsahu. Audity příjemců finančních prostředků Unie podle tohoto nařízení by měly být prováděny v souladu s nařízením (EU) č. 1291/2013.
(28)
Finanční zájmy Unie a ostatních členů společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by měly být chráněny pomocí přiměřených opatření uplatňovaných v celém výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a případných správních a finančních sankcí v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 966/2012.
(29)
Interní auditor Komise by měl vykonávat vůči společnému podniku pro průmysl založený na biotechnologiích stejné pravomoci jako vůči Komisi.
(30)
S ohledem na zvláštní povahu a na současné postavení společných podniků a za účelem zajištění kontinuity se sedmým rámcovým programem by společné podniky i nadále měly podléhat oddělenému udělování absolutoria. Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by proto měl absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích vztahovat Evropský parlament na základě doporučení Rady. Požadavky na podávání zpráv stanovené v čl. 60 odst. 5 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 by se tedy neměly uplatňovat na finanční příspěvek Unie do tohoto společného podniku, měly by však být v maximální možné míře sladěny s požadavky na subjekty podle článku 208 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr.
(31)
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích by měl fungovat otevřeným a transparentním způsobem, přičemž by měl včas poskytovat všechny náležité informace svým příslušným orgánům a propagovat své činnosti, včetně činností v oblasti poskytování informací a jejich šíření mezi širší veřejnost. Jednací řád orgánů tohoto společného podniku by měl být zveřejněn.
(32)
S cílem usnadnit zřízení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích by Komise měla být odpovědná za jeho zřízení a počáteční provoz až do doby, než bude mít společný podnik provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.
(33)
S ohledem na cíl Horizontu 2020, jímž je dosažení většího zjednodušení a soudržnosti, by veškeré výzvy k podávání návrhů v rámci společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích měly zohledňovat dobu trvání Horizontu 2020.
(34)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž posílení průmyslového výzkumu a inovací v celé Unii prováděním společné iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích příslušným společným podnikem, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale spíše jej, z důvodu zamezení zdvojení, zachování kritického množství a zajištění optimálního využití veřejných finančních prostředků, může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Založení
1. Za účelem provádění společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích se zakládá společný podnik ve smyslu článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích“), a to na období do 31. prosince 2024. Výzvy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích k podávání návrhů se v zájmu zohlednění doby trvání Horizontu 2020 zveřejní nejpozději 31. prosince 2020. V řádně odůvodněných případech lze výzvy k podávání návrhů zveřejňovat až do 31. prosince 2021.
2. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích je subjektem, který je pověřen realizací partnerství veřejného a soukromého sektoru, uvedeným v článku 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
3. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má právní subjektivitu. Ve všech členských státech má nejširší právní způsobilost, jakou jejich právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a vystupovat před soudem.
4. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má sídlo v Bruselu v Belgii.
5. Stanovy společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích jsou uvedeny v příloze.
Článek 2
Cíle
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích má tyto cíle:
a)
přispívat k provádění nařízení Evropského parlamentu a (EU) č. 1291/2013, a zejména části III rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
přispívat k cílům společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích směřujícím k ekonomice, která účinněji využívá zdroje a je udržitelná a nízkouhlíková, a zvyšování hospodářského růstu a zaměstnanosti, zejména ve venkovských oblastech, a to rozvojem udržitelného a konkurenceschopného průmyslu založeného na biotechnologiích v Evropě, který se opírá o pokročilé biorafinérie, jež jsou zásobovány biomasou z udržitelných zdrojů, a zejména:
i)
demonstrovat technologie, které umožňují vytvářet nové chemické základní bloky, nové materiály a nové spotřební výrobky z evropské biomasy a které nahrazují potřebu vstupů na bázi fosilních zdrojů energie,
ii)
vypracovat obchodní modely, které integrují hospodářské subjekty podél celého hodnotového řetězce od dodávky biomasy do biorafinérií až po spotřebitele biologických materiálů, chemikálií a paliv, a to mimo jiné pomocí vytváření nových meziodvětvových vazeb a podpory meziodvětvových sdružení, a
iii)
zřídit vzorové biorafinérie, které budou zavádět technologie a obchodní modely pro biologické materiály, chemikálie a paliva a demonstrovat zlepšování v oblasti nákladů a výkonnosti na úrovně, jež budou konkurenceschopné s alternativami založenými na využívání fosilních zdrojů.
Článek 3
Finanční příspěvek Unie
1. Finanční příspěvek Unie, včetně příspěvků ESVO, na správní a provozní výdaje společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích činí až 975 000 000 EUR. Příspěvek Unie je hrazen z prostředků souhrnného rozpočtu Unie přidělených na zvláštní program, kterým se provádí Horizont 2020, zřízený rozhodnutím 743/2013/EU, v souladu s čl. 58 odst. 1 písm. c) bodem iv) a články 60 a 61 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 pro subjekty uvedené v článku 209 uvedeného nařízení.
2. Ujednání o finančním příspěvku Unie se stanoví v pověřovací dohodě a v ročních dohodách o poukázání finančních prostředků, které budou uzavřeny Komisí jednající jménem Unie a společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích.
3. Pověřovací dohoda uvedená v odstavci 2 tohoto článku se zabývá prvky stanovenými v čl. 58 odst. 3 a článcích 60 a 61 nařízení (ES, Euratom) č. 966/2012 a v článku 40 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 1268/2012 a mimo jiné i těmito prvky:
a)
požadavky na příspěvek společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích v souvislosti s příslušnými výkonnostními ukazateli stanovenými v příloze II rozhodnutí 2013/743/EU;
b)
požadavky na příspěvek společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích s ohledem na monitorování uvedené v příloze III rozhodnutí 2013/743/EU;
c)
zvláštními výkonnostními ukazateli týkajícími se fungování společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích;
d)
ujednáními o poskytování údajů potřebných k zajištění toho, aby byla Komise schopna plnit své povinnosti v oblasti šíření informací a podávání zpráv, a to jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
e)
ustanoveními pro zveřejňování výzev k podávání návrhů společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jak na jednotném portálu pro účastníky, tak i jinými elektronickými prostředky Horizontu 2020 pro šíření informací spravovanými Komisí;
f)
využíváním lidských zdrojů a změnami v těchto zdrojích, zejména náborem podle funkčních skupin, platových tříd a kategorií, prováděním změn zařazení a jakýmikoli změnami počtu zaměstnanců.
Článek 4
Příspěvky jiných členů než Unie
1. Jiní členové společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích než Unie poskytnou během období stanoveného v článku 1 celkový příspěvek ve výši nejméně 2 730 000 000 EUR nebo zajistí, aby takový příspěvek poskytly jejich ustavující subjekty.
2. Příspěvky uvedené v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje:
a)
příspěvky do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jak jsou stanoveny v čl. 12 odst. 2 a odst. 3 písm. b) a c) stanov;
b)
věcné příspěvky v hodnotě nejméně 1 755 000 000 EUR od jiných členů než od Unie nebo jejich ustavujících subjektů během období stanoveného v článku 1, jež sestávají z nákladů, které jim vznikly při provádění dalších činností mimo pracovní plán společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, jež přispívají k dosažení cílů společné technologické iniciativy v oblasti průmyslu založeného na biotechnologiích. Podporu na tyto náklady lze získat z jiných programů financování Unie, v souladu s platnými pravidly a postupy. V takových případech nesmí financování Unie nahrazovat věcné příspěvky jiných členů než Unie nebo jejich ustavujících subjektů.
Náklady uvedené v písmeni b) nejsou způsobilé pro finanční podporu ze strany společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích. Odpovídající činnosti jsou stanoveny v ročním plánu dalších činností, v němž je uvedena předpokládaná hodnota těchto příspěvků.
3. Jiní členové společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích než Unie do 31. ledna každého roku podají správní radě tohoto společného podniku zprávu o hodnotě příspěvků uvedených v odstavci 2 za každý z předchozích rozpočtových roků. Včas je o nich informována i skupina zástupců států.
4. Pro účely ocenění příspěvků uvedených v odst. 2 písm. b) tohoto článku a čl. 12 odst. 3 písm. c) stanov se náklady stanovují pomocí obvyklých postupů účtování nákladů dotčených subjektů, platných účetních standardů země, v níž je subjekt usazen, a podle platných mezinárodních účetních standardů a mezinárodních standardů finančního výkaznictví. Náklady osvědčuje nezávislý externí auditor, kterého jmenuje dotčený subjekt. V případě nejistoty vyplývající z uvedeného osvědčení může společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích způsob ocenění příspěvků ověřit. Pro účely tohoto nařízení neaudituje náklady na dodatečné činnosti tento společný podnik ani jiný subjekt Unie.
5. Komise může finanční příspěvek Unie do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích ukončit, úměrně snížit nebo pozastavit nebo zahájit postup likvidace uvedený v čl. 20 odst. 2 stanov, pokud takoví členové nebo jejich ustavující subjekty příspěvky uvedené v odstavci 2 tohoto článku neposkytují nebo je poskytují pouze částečně či se zpožděním. Rozhodnutí Komise nebrání hrazení způsobilých nákladů, které členům vznikly dříve, než bylo uvedené rozhodnutí uvedenému společnému podniku oznámeno.
Článek 5
Finanční pravidla
Aniž je dotčen článek 12 tohoto nařízení, společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích přijme svá vlastní finanční pravidla v souladu s článkem 209 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 110/2014 (9).
Článek 6
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se vztahuje služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (10) (dále jen „služební řád“ a „pracovní řád“) a pravidla přijatá společně orgány Unie pro účely uplatňování služebního řádu a pracovního řádu.
2. Správní rada vykonává ve vztahu k zaměstnancům společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích pravomoci, které služební řád svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a které pracovní řád svěřuje orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy (dále jen „pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování“).
Správní rada přijme podle článku 110 služebního řádu rozhodnutí na základě čl. 2 odst. 1 služebního řádu a článku 6 pracovního řádu, kterým přenese příslušné pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a kterým stanoví podmínky, za nichž může být toto přenesení pravomocí pozastaveno. Výkonný ředitel je oprávněn tyto pravomoci přenést na další osoby.
Vyžadují-li to zvláštní okolnosti, může správní rada rozhodnout o dočasném pozastavení přenesení pravomocí orgánu oprávněného ke jmenování na výkonného ředitele a těchto pravomocí jím přenesených na další osoby. V takovém případě vykonává pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování správní rada sama, nebo je přenese na některého ze svých členů nebo ze zaměstnanců společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích pravomoci, kromě výkonného ředitele.
3. Správní rada přijímá vhodná prováděcí pravidla k služebnímu řádu a pracovnímu řádu v souladu s článkem 110 služebního řádu.
4. Personální zdroje se určí podle plánu pracovních míst společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, kde je uveden počet dočasných pracovních míst podle funkčních skupin a platových tříd a počet smluvních zaměstnanců vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky, v souladu s ročním rozpočtem tohoto podniku.
5. Zaměstnance společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích tvoří dočasní zaměstnanci a smluvní zaměstnanci.
6. Veškeré výdaje na zaměstnance nese společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 7
Vyslaní národní odborníci a stážisté
1. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích může využívat vyslaných národních odborníků a stážistů, kteří nejsou zaměstnanci tohoto společného podniku. Počet vyslaných národních odborníků vyjádřený v přepočtu na plné pracovní úvazky se doplní k informacím o zaměstnancích uvedeným v čl. 6 odst. 4 v souladu s ročním rozpočtem.
2. Správní rada přijme rozhodnutí, jímž stanoví pravidla pro vysílání národních odborníků do společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a pro využívání stážistů.
Článek 8
Výsady a imunity
Na společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích a jeho zaměstnance se vztahuje Protokol č. 7 o výsadách a imunitách Evropské unie, připojený ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie.
Článek 9
Odpovědnost společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích
1. Smluvní odpovědnost společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se řídí příslušnými smluvními ustanoveními a právem rozhodným pro danou dohodu, rozhodnutí nebo smlouvu.
2. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států škodu způsobenou jeho zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
3. Veškeré platby společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích týkající se odpovědnosti uvedené v odstavcích 1 a 2 a výdaje a náklady vzniklé v souvislosti s touto odpovědností jsou považovány za výdaje tohoto společného podniku a jsou hrazeny z jeho zdrojů.
4. Za plnění svých závazků odpovídá výhradně společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 10
Pravomoc Soudního dvora Evropské unie a rozhodné právo
1. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat:
a)
na základě jakékoli rozhodčí doložky obsažené v dohodách a smlouvách uzavřených společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích nebo v jeho rozhodnutích;
b)
ve sporech týkajících se náhrady škody způsobené zaměstnanci společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích při výkonu jejich povinností;
c)
v jakémkoli sporu mezi společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích a jeho zaměstnanci v mezích a za podmínek stanovených v služebním řádu a pracovním řádu.
2. Pokud jde o záležitosti, na něž se nevztahuje toto nařízení ani jiné právní akty Unie, použije se právo státu, ve kterém se nachází sídlo společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích.
Článek 11
Hodnocení
1. Do 30. června 2017 provede Komise za pomoci nezávislých odborníků průběžné hodnocení společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích. O tomto hodnocení vypracuje Komise zprávu, obsahující závěry hodnocení a připomínky Komise. Komise zprávu zašle Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2017. Výsledky průběžného hodnocení tohoto společného podniku se zohlední v důkladném posouzení a v průběžném hodnocení podle článku 32 nařízení (EU) č. 1291/2013.
2. Na základě závěrů průběžného hodnocení uvedeného v odstavci 1 tohoto článku může Komise jednat v souladu s čl. 4 odst. 5 nebo přijmout jiná vhodná opatření.
3. Do šesti měsíců od likvidace společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, avšak nejpozději do dvou let od zahájení postupu likvidace podle článku 20 stanov, provede Komise závěrečné hodnocení tohoto společného podniku. Výsledky závěrečného hodnocení se předloží Evropskému parlamentu a Radě.
Článek 12
Absolutorium
Odchylně od čl. 60 odst. 7 a článku 209 nařízení (EU. Euratom) č. 966/2012 uděluje absolutorium za plnění rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích Evropský parlament na základě doporučení Rady v souladu s postupem stanoveným ve finančních pravidlech tohoto společného podniku.
Článek 13
Následné audity
1. Následné audity výdajů na nepřímé akce provádí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích v souladu s článkem 29 nařízení (EU) č. 1291/2013 jako součást nepřímých akcí Horizontu 2020.
2. Komise se může rozhodnout, že audity uvedené v odstavci 1 tohoto článku provede sama. V tom případě postupuje v souladu s příslušnými pravidly, zejména s nařízeními (EU, Euratom) č. 966/2012, (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013.
Článek 14
Ochrana finančních zájmů členů
1. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích umožní zaměstnancům Komise a jiným osobám pověřeným tímto společným podnikem nebo Komisí, jakož i Účetnímu dvoru přístup do svých prostor a zařízení a ke všem informacím včetně informací v elektronické podobě, které potřebují k provádění auditů.
2. Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět šetření, včetně kontrol a inspekcí na místě, v souladu s ustanoveními a postupy stanovenými nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 (11) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (12) s cílem stanovit, zda v souvislosti s dohodou, rozhodnutím nebo smlouvou týkajícími se financování podle tohoto nařízení nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu finanční zájmy Unie.
3. Aniž jsou dotčeny odstavce 1 a 2, dohody, rozhodnutí a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení obsahují ustanovení, která výslovně zmocňují Komisi, společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích, Účetní dvůr a OLAF k provádění těchto auditů a šetření v souladu s jejich příslušnými pravomocemi.
4. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích prostřednictvím vhodných interních a externích kontrol zajistí, aby byly náležitě chráněny finanční zájmy jeho členů.
5. Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích přistoupí k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13). Tento společný podnik přijme opatření nezbytná k usnadnění vnitřního vyšetřování prováděného úřadem OLAF.
Článek 15
Důvěrnost
Aniž je dotčen článek 16, zajistí společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích ochranu citlivých informací, jejichž zveřejnění by mohlo poškodit zájmy jeho členů nebo účastníků podílejících se na činnostech tohoto společného podniku.
Článek 16
Transparentnost
1. Na dokumenty společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (14).
2. Správní rada společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích může přijmout praktická opatření k provádění nařízení (ES) č. 1049/2001.
3. Aniž je dotčen článek 10 tohoto nařízení, lze proti rozhodnutím přijatým společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 podat stížnost veřejnému ochránci práv za podmínek stanovených v článku 228 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 17
Pravidla pro účast a šíření výsledků
Na akce financované společným podnikem pro průmysl založený na biotechnologiích se použije nařízení (EU) č. 1290/2013. V souladu s uvedeným nařízením se tento společný podnik považuje za financující subjekt a poskytuje finanční podporu nepřímým akcím, jak je stanoveno v článku 1 stanov.
Článek 18
Podpora ze strany hostitelského státu
Společný podnik pro průmysl založený na biotechnologiích a stát, kde se nachází jeho sídlo, mohou uzavřít správní dohodu o výsadách a imunitách a další podpoře, jež tento stát tomuto společnému podniku poskytne.
Článek 19
Počáteční kroky
1. Komise odpovídá za zřízení a počáteční provoz společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích až do doby, než bude mít společný podnik provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu. Ve spolupráci s ostatními členy a se zapojením příslušných orgánů tohoto společného podniku provádí Komise v souladu s právem Unie všechny nezbytné činnosti.
2. Za tímto účelem:
a)
do doby, než se výkonný ředitel po jmenování správní radou podle článku 8 stanov ujme svých povinností, může Komise jmenovat úředníka Komise, aby působil jako dočasný výkonný ředitel a vykonával úkoly svěřené výkonnému řediteli, jemuž může být nápomocen omezený počet úředníků Komise;
b)
odchylně od čl. 6 odst. 2 tohoto nařízení vykonává dočasný ředitel pravomoci orgánu oprávněného ke jmenování;
c)
může Komise dočasně přidělit omezený počet svých úředníků.
3. Dočasný výkonný ředitel může schvalovat všechny platby pokryté prostředky stanovenými v ročním rozpočtu společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích, pokud je schválila správní rada, a může uzavírat smlouvy a dohody a přijímat rozhodnutí, včetně smluv se zaměstnanci, po přijetí plánu pracovních míst tohoto společného podniku.
4. Dočasný výkonný ředitel se souhlasem výkonného ředitele společného podniku pro průmysl založený na biotechnologiích a s výhradou schválení správní radou určí den, kdy bude mít tento společný podnik kapacitu k plnění vlastního rozpočtu. Od tohoto dne se Komise zdrží přijímání závazků a provádění plateb za činnosti tohoto společného podniku.
Článek 20
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. května 2014.
UREDBA SVETA (EU) št. 560/2014
z dne 6. maja 2014
o ustanovitvi Skupnega podjetja za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase
(Besedilo velja za EGP)
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 187 in prvega odstavka člena 188 Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Javno-zasebna partnerstva v obliki skupnih tehnoloških pobud so bila prvotno določena v Sklepu št. 1982/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2).
(2)
V Odločbi Sveta 2006/971/ES (3) so bila opredeljena posebna javno-zasebna partnerstva, ki jih je treba podpreti.
(3)
Uredba (EU) št. 1291/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) je vzpostavila Obzorje 2020 - okvirni program za raziskave in inovacije (2014-2020) (v nadaljnjem besedilu: program Obzorje 2020). Cilj programa Obzorje 2020 je doseči večji učinek v zvezi z raziskavami in inovacijami, in sicer z združevanjem sredstev programa Obzorje 2020 in sredstev zasebnega sektorja v okviru javno-zasebnih partnerstev na ključnih področjih, na katerih lahko raziskave in inovacije prispevajo k širšim ciljem Unije na področju konkurenčnosti, privabijo zasebne naložbe in pomagajo pri reševanju družbenih izzivov. Ta partnerstva bi morala temeljiti na dolgoročni zavezi, ki vključuje uravnotežen prispevek vseh partnerjev, nositi bi morala odgovornost za dosego svojih ciljev in biti usklajena s strateškimi cilji Unije na področju raziskav, razvoja in inovacij. Upravljanje in delovanje teh partnerstev bi moralo biti odprto, pregledno, učinkovito in uspešno, sodelovanje v njih pa bi morali omogočiti širokemu krogu deležnikov, dejavnih na posameznih področjih. V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 lahko Unija v navedenih partnerstvih sodeluje s finančnimi prispevki za skupna podjetja, ustanovljena na podlagi člena 187 Pogodbe o delovanju Evropske unije v skladu s Sklepom št. 1982/2006/ES.
(4)
V skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013 in Sklepom Sveta 2013/743/EU (5) lahko skupna podjetja, ustanovljena na podlagi programa Obzorje 2020, prejmejo podporo pod pogoji, določenimi v navedenem sklepu.
(5)
V Sporočilu Komisije z naslovom „EVROPA 2020 Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (v nadaljnjem besedilu: strategija Evropa 2020), ki sta jo potrdila Evropski parlament in Svet, je poudarjeno, da je treba razviti ugodne pogoje za naložbe v znanje in inovacije, da bi tako dosegli pametno, trajnostno in vključujočo rast v Uniji.
(6)
Konzorcij industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase (Bio-based Industries Consortium, v nadaljnjem besedilu: konzorcij BIC) je na podlagi obširnega posvetovanja z javnimi in zasebnimi zainteresiranimi stranmi pripravil dokument z vizijo ter strateški raziskovalni in inovacijski program. V slednjem so opisani glavni tehnološki in inovacijski izzivi, ki jih je treba premagati, da bi se v Evropi razvile trajnostne in konkurenčne industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, opredeljene pa so tudi raziskovalne, predstavitvene in uvajalne dejavnosti, ki jih je treba izvesti v okviru skupne tehnološke pobude za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (v nadaljnjem besedilu: pobuda BBI).
(7)
Konzorcij BIC je nepridobitna organizacija, ustanovljena za zastopanje skupine podjetij, ki podpira pobudo BBI. Njegovi člani prihajajo iz celotne vrednostne verige na področju biomase, vključujejo pa velika podjetja, mala in srednje velika podjetja (MSP), regionalne grozde, evropska trgovinska združenja in evropske tehnološke platforme. Cilj konzorcija je zagotavljati in spodbujati tehnološki in gospodarski razvoj industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, v Evropi. Za članstvo v njem lahko zaprosijo vse zainteresirane strani vzdolž vrednostne verige na področju biomase. Konzorcij sledi splošnima načeloma odprtosti in preglednosti članstva, kar zagotavlja široko vključenost industrije.
(8)
Vse upravičene ustanove lahko sodelujejo v izbranih projektih ali v njih delujejo kot koordinatorji.
(9)
V sporočilu Komisije z dne 13. februarja 2012 z naslovom „Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo“, zlasti pa v njenem akcijskem načrtu, se poziva k javno-zasebnemu partnerstvu v podporo ustanovitvi trajnostnih in konkurenčnih industrijskih panog in vrednostnih verig, ki temeljijo na rabi biomase, v Evropi. V skladu s prehodom na družbo brez nafte je cilj sporočila bolje povezati sektorje proizvodnje in predelave biomase, da bi prehransko varnost in omejenost naravnih virov ter okoljske cilje združili z uporabo biomase v industriji in energetiki.
(10)
V sporočilu Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom „Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva“ je potrjen strateški pomen industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, za prihodnjo konkurenčnost Evrope, kot je opredeljeno v sporočilu Komisije z dne 21. decembra 2007 z naslovom „Pobuda za vodilni trg za Evropo“, poudarjena pa je tudi potreba po skupni tehnološki pobudi za „industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase“.
(11)
Industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, in njihove vrednostne verige se spopadajo z zapletenimi in obsežnimi tehnološkimi in inovacijskimi izzivi. Kot porajajoči se sektor morajo odpraviti razpršenost tehničnega znanja in omejenost javno dostopnih podatkov o dejanski razpoložljivosti virov, da bi vzpostavili trajnostne in konkurenčne vrednostne verige. Da bi premagali te izzive, je treba osredotočeno in usklajeno doseči kritično maso v smislu obsega dejavnosti, odličnosti in potenciala za inovacije na ravni EU.
(12)
Pobuda BBI bi morala omiliti različne vrste tržnih slabosti, ki odvračajo zasebne naložbe v predkonkurenčne raziskovalne, predstavitvene in uvajalne dejavnosti za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, v Evropi. Zlasti bi morala preveriti razpoložljivost zanesljive oskrbe z biomaso, pri čemer bi bilo treba upoštevati druge konkurenčne družbene in okoljske zahteve, ter podpreti razvoj naprednih predelovalnih tehnologij, obsežnih predstavitvenih dejavnosti in instrumentov politike, da bi se tako zmanjšalo tveganje pri zasebnih naložbah v raziskave in inovacije za razvoj trajnostnih in konkurenčnih proizvodov na biološki osnovi in biogoriv.
(13)
Pobuda BBI bi morala biti javno-zasebno partnerstvo, namenjeno povečanju naložb v razvoj trajnostnega industrijskega sektorja, ki temelji na rabi biomase, v Evropi. Zagotoviti bi morala okoljske in družbeno-gospodarske koristi za evropske državljane, povečati konkurenčnost Evrope in prispevati k temu, da se uveljavi kot ključni akter pri raziskavah, predstavitvi in uvajanju naprednih proizvodov na biološki osnovi in biogoriv.
(14)
Cilj pobude BBI je izvajati program raziskav in inovacij v Evropi, s katerim se bo ocenila razpoložljivost obnovljivih bioloških virov, ki jih je mogoče uporabiti za proizvodnjo materialov na biološki osnovi, ter na podlagi tega podpreti oblikovanje trajnostnih vrednostnih verig na področju biomase. Te dejavnosti bi bilo treba izvajati v sodelovanju med zainteresiranimi stranmi vzdolž celotnih vrednostnih verig na področju biomase, vključno s primarno proizvodnjo in predelovalnimi industrijami, blagovnimi znamkami, MSP, raziskovalnimi in tehnološkimi središči ter univerzami.
(15)
Zaradi pomena in obsega ciljev pobude BBI obsega potrebnih finančnih in tehničnih sredstev ter potrebe po doseganju učinkovitega sodelovanja in sinergije sredstev in financiranja je potrebno ukrepanje Unije. Skupno podjetje za izvajanje pobude BBI (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje BBI) bi bilo zato treba ustanoviti kot pravni subjekt.
(16)
Cilj Skupnega podjetja BBI bi bilo treba doseči s podporo raziskovalnim in inovacijskim dejavnostim, in sicer z uporabo sredstev iz javnega in zasebnega sektorja. Skupno podjetje BBI bi moralo v ta namen objaviti javne razpise za zbiranje ponudb v podporo raziskovalnim, predstavitvenim in uvajalnim dejavnostim.
(17)
Da bi se dosegel največji učinek, bi moralo Skupno podjetje za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase, razviti tesne sinergije z drugimi programi Unije, na primer na področju izobraževanja, okolja, konkurenčnosti in MSP, ter s skladi kohezijske politike in politiko za razvoj podeželja, ki lahko posebej pomagajo pri krepitvi nacionalnih in regionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti v okviru strategij pametne specializacije.
(18)
Program Obzorje 2020 naj bi s spodbujanjem sinergije z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi pripomogel k odpravi razkoraka med raziskavami in inovacijami v Uniji. Zato bi si moralo Skupno podjetje BBI prizadevati za vzpostavitev tesnih povezav z navedenimi skladi, ki lahko posebej prispevajo h krepitvi lokalnih, regionalnih ter nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti na področju Skupnega podjetja BBI in podprejo prizadevanja za pametno specializacijo.
(19)
Ustanovna člana Skupnega podjetja BBI bi morala biti Unija in konzorcij BIC.
(20)
Pravila o organizaciji in delovanju Skupnega podjetja BBI bi morala biti določena v Statutu Skupnega podjetja BBI kot delu te uredbe.
(21)
Konzorcij BIC je dal pisno soglasje, da se raziskovalne dejavnosti na področju Skupnega podjetja BBI izvajajo v okviru strukture, ki je bolje prilagojena javno-zasebnemu partnerstvu. Primerno je, da konzorcij BIC s podpisom potrditvenega dopisa pristopi k Statutu iz Priloge k tej uredbi.
(22)
Da bi doseglo svoje cilje, bi moralo Skupno podjetje BBI z odprtimi in preglednimi postopki finančno podpirati ukrepe, in sicer predvsem z nepovratnimi sredstvi, ki bi jih udeležencem podelilo na podlagi javnih in konkurenčnih razpisov.
(23)
Prispevki članov razen Unije ne bi smeli biti omejeni na upravne stroške Skupnega podjetja BBI in sofinanciranje, potrebno za izvajanje raziskovalnih in inovativnih ukrepov, ki jih podpira Skupno podjetje BBI. Njihovi prispevki bi morali kriti tudi dodatne dejavnosti, ki jih morajo izvajati člani razen Unije, kot je določeno v letnem načrtu dodatnih dejavnosti; da bi dobili ustrezen pregled nad učinkom vzvoda, bi morale navedene dodatne dejavnosti pomeniti prispevke k širši pobudi BBI.
(24)
Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje BBI, bi moralo biti skladno z Uredbo (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Skupno podjetje BBI bi moralo z ustreznimi ukrepi, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati tudi dosledno uporabo teh pravil.
(25)
Skupno podjetje BBI bi moralo za zagotovitev odprtosti in preglednosti ter spodbujanje sodelovanja uporabljati tudi elektronska sredstva, ki jih upravlja Komisija. Zato bi bilo treba razpise za zbiranje predlogov Skupnega podjetja BBI objaviti tudi na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje BBI za vključitev v elektronske sisteme za poročanje in razširjanje v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija, predložiti ustrezne podatke, med drugim o predlogih, prosilcih, dodeljenih nepovratnih sredstvih in udeležencih, v ustrezni obliki in časovnem okviru, ki ustrezata obveznostim Komisije glede poročanja.
(26)
Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje BBI bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in zadevnimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (7) ter Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 1268/2012 (8).
(27)
Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. Revizije prejemnikov sredstev Unije na podlagi te uredbe bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 1291/2013.
(28)
Finančne interese Unije in drugih članov Skupnega podjetja BBI bi bilo treba v celotnem ciklusu odhodkov zaščititi s sorazmernimi ukrepi, med katerimi so preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje nepravilnosti, povračilo izgubljenih, napačno plačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi upravne in denarne kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012.
(29)
Notranji revizor Komisije bi moral imeti v Skupnem podjetju BBI enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo.
(30)
Glede na posebno naravo in sedanji status skupnih podjetij ter za zagotovitev nadaljnjega izvajanja sedmega okvirnega programa bi bilo treba za skupna podjetja še naprej uporabljati ločen postopek razrešnice. Z odstopanjem od člena 60(7) in člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 bi moral razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja BBI zato podeliti Evropski parlament na priporočilo Sveta. Zahteve glede poročanja iz člena 60(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 se torej ne bi smele uporabljati za finančni prispevek Unije za Skupno podjetje BBI, temveč bi jih bilo treba čim bolj uskladiti z zahtevami, predvidenimi za organe iz člena 208 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012. Revizijo računovodskih izkazov ter zakonitosti in pravilnosti osnovnih poslov bi moralo opraviti Računsko sodišče.
(31)
Skupno podjetje BBI bi moralo delovati na odprt in pregleden način s pravočasnim zagotavljanjem vseh zadevnih informacij svojim ustreznim organom in s promocijo svojih dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij v širši javnosti. Poslovnik organov Skupnega podjetja BBI bi bilo treba objaviti.
(32)
Za lažjo ustanovitev Skupnega podjetja BBI bi morala biti za njegovo vzpostavitev in začetno delovanje odgovorna Komisija, dokler Skupno podjetje BBI ne bo operativno sposobno za izvrševanje lastnega proračuna.
(33)
V skladu s splošnim ciljem programa Obzorje 2020 glede dodatne poenostavitve in doseganja večje skladnosti bi bilo treba v vseh razpisih za zbiranje predlogov v okviru Skupnega podjetja BBI upoštevati trajanje programa Obzorje 2020.
(34)
Ker ciljev te uredbe, in sicer krepitve industrijskih raziskav in inovacij v Uniji s tem, ko Skupno podjetje BBI izvaja pobudo BBI, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi preprečevanja podvajanja, ohranjanja kritične mase in zagotavljanja optimalne porabe javnih sredstev lažje dosežejo na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Ustanovitev
1. Za izvajanje skupne tehnološke pobude za industrijske panoge, ki temeljijo na rabi biomase (v nadaljnjem besedilu: pobuda BBI), se do 31. decembra 2024 ustanovi skupno podjetje v smislu člena 187 PDEU (v nadaljnjem besedilu: Skupno podjetje BBI). Da bi upoštevali trajanje programa Obzorje 2020, se razpisi za zbiranje predlogov v okviru Skupnega podjetja BBI objavijo najpozneje do 31. decembra 2020. V ustrezno utemeljenih primerih se lahko razpisi za zbiranje predlogov objavijo do 31. decembra 2021.
2. Skupno podjetje BBI je organ, ki je pooblaščen za izvajanje javno-zasebnega partnerstva iz člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012.
3. Skupno podjetje BBI je pravna oseba. V vseh državah članicah uživa najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava zakonodaja navedenih držav članic. Zlasti lahko pridobiva premičnine in nepremičnine ali z njimi razpolaga in nastopa kot stranka v sodnem postopku.
4. Sedež Skupnega podjetja BBI je v Bruslju v Belgiji.
5. Statut Skupnega podjetja BBI (v nadaljnjem besedilu: Statut) je določen v Prilogi.
Člen 2
Cilji
Skupno podjetje BBI ima naslednje cilje:
(a)
prispevati k izvajanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 in zlasti dela III Sklepa 2013/743/EU;
(b)
prispevati k ciljem pobude BBI za z viri bolj gospodarno in trajnostno nizkoogljično gospodarstvo ter povečanje gospodarske rasti in zaposlovanja, zlasti na podeželju, z razvojem trajnostnih in konkurenčnih industrijskih panog, ki temeljijo na rabi biomase, v Evropi, ki bodo temeljile na naprednih biorafinerijah, ki se trajnostno oskrbujejo z biomaso, in zlasti:
(i)
predstaviti tehnologije, ki omogočajo nove kemične sestavine, nove materiale in nove potrošniške izdelke iz evropske biomase ter ne potrebujejo fosilnih virov;
(ii)
razviti poslovne modele, ki povezujejo gospodarske akterje vzdolž celotne vrednostne verige od dobave biomase v obrate rafinerij do dobave materialov iz biomase, kemikalij in goriv potrošnikom, vključno z vzpostavitvijo novih medsektorskih povezav in podporo medpanožnim grozdom, ter
(iii)
vzpostaviti vodilne obrate biorafinerij, ki uporabljajo tehnologije in poslovne modele za materiale, kemikalije in goriva na biološki osnovi, ter predstaviti izboljšave stroškov in učinkovitosti na ravní, ki so konkurenčne alternativam na osnovi fosilnih goriv.
Člen 3
Finančni prispevek Unije
1. Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje BBI, vključno z odobritvami Efte, za kritje upravnih stroškov in stroškov poslovanja znaša do 975 000 000 EUR. Prispevek Unije se plača iz odobritev splošnega proračuna Unije, dodeljenih posebnemu programu za izvajanje programa Obzorje 2020, ustanovljenim s Sklepom 2013/743/EU v skladu s točko (c)(iv) člena 58(1) ter členoma 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 za organe iz člena 209 navedene uredbe.
2. Finančni prispevek Unije urejajo sporazum o prenosu pooblastil in sporazumi o letnem prenosu sredstev, ki jih skleneta Komisija v imenu Unije in Skupno podjetje BBI.
3. Sporazum o prenosu pooblastil iz odstavka 2 tega člena zajema vidike, določene v členu 58(3), členih 60 in 61 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 ter členu 40 Delegirane uredbe (EU) št. 1268/2012, med drugim tudi naslednje:
(a)
zahteve za prispevek Skupnega podjetja BBI v zvezi z ustreznimi kazalniki uspešnosti iz Priloge II k Sklepu 2013/743/EU;
(b)
zahteve za prispevek Skupnega podjetja BBI v zvezi s spremljanjem iz Priloge III k Sklepu 2013/743/EU;
(c)
posebne kazalnike uspešnosti v zvezi z delovanjem Skupnega podjetja BBI;
(d)
ureditve v zvezi s posredovanjem podatkov, potrebnih za zagotovitev, da lahko Komisija izpolnjuje svoje obveznosti glede razširjanja in poročanja, med drugim na enotnem portalu za udeležence ter prek drugih elektronskih sredstev razširjanja v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija;
(e)
določbe o objavi razpisov za zbiranje predlogov Skupnega podjetja BBI, tudi na enotnem portalu za udeležence, pa tudi prek drugih sredstev elektronskega razširjanja v okviru programa Obzorje 2020, ki jih upravlja Komisija;
(f)
uporabo človeških virov in spremembe v zvezi z njimi, zlasti zaposlovanje po funkcionalnih skupinah, razredih in kategorijah, prerazporejanje in vse spremembe števila uslužbencev.
Člen 4
Prispevki članov razen Unije
1. Člani Skupnega podjetja BBI razen Unije skupaj prispevajo ali poskrbijo, da njihovi sestavni subjekti skupaj prispevajo najmanj 2 730 000 000 EUR v obdobju, opredeljenem v členu 1.
2. Prispevek iz odstavka 1 tega člena je sestavljen iz:
(a)
prispevkov za Skupno podjetje BBI, kot so določeni v členu 12(2), točki (b) člena 12(3) in točki (c) člena 12(3) Statuta;
(b)
stvarnih prispevkov v višini najmanj 1 755 000 000 EUR v obdobju, opredeljenem v členu 1, ki jih zagotovijo člani razen Unije ali njihovi sestavni subjekti in so sestavljeni iz stroškov, ki jih imajo pri izvajanju dodatnih dejavnosti zunaj delovnega načrta Skupnega podjetja BBI, s katerimi prispevajo k ciljem pobude BBI. Z drugimi programi Unije za financiranje je mogoče navedene stroške pokriti v skladu z veljavnimi pravili in postopki. V takih primerih finančna sredstva Unije ne nadomeščajo stvarnih prispevkov članov razen Unije ali njihovih sestavnih subjektov.
Stroški iz točke (b) niso upravičeni do finančne podpore Skupnega podjetja BBI. Ustrezne dejavnosti se določijo v letnem načrtu dodatnih dejavnosti, v katerem se navede ocenjena vrednost navedenih prispevkov.
3. Člani Skupnega podjetja BBI razen Unije vsako leto do 31. januarja sporočijo upravnemu odboru Skupnega podjetja BBI višino prispevkov iz odstavka 2, plačanih v vsakem od predhodnih proračunskih let. Tudi skupina predstavnikov držav mora biti o tem pravočasno obveščena.
4. Za oceno vrednosti prispevkov iz točke (b) odstavka 2 tega člena in točke (c) člena 12(3) Statuta se stroški določijo v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva zadevnih subjektov, veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima posamezni subjekt sedež, in veljavnimi mednarodnimi računovodskimi standardi in mednarodnimi standardi računovodskega poročanja. Stroške potrdi neodvisni zunanji revizor, ki ga imenuje zadevni subjekt. Če je vsebina potrdila kakor koli nejasna, lahko Skupno podjetje BBI preveri metodo, po kateri se je ocenila vrednost. Skupno podjetje BBI ali kateri koli drug organ Unije za namene te uredbe ne izvaja revizije stroškov, ki nastanejo pri izvajanju dodatnih dejavnosti.
5. Komisija lahko prekliče, sorazmerno zmanjša ali začasno ustavi finančni prispevek Unije za Skupno podjetje BBI ali začne postopek za prenehanje delovanja podjetja iz člena 20(2) Statuta, če navedeni člani ali njihovi sestavni subjekti prispevkov iz odstavka 2 tega člena ne plačujejo, jih plačujejo samo delno ali z zamudo. Odločitev Komisije ne ovira povračila upravičenih stroškov, ki so jih člani povzročili, preden je bilo Skupno podjetje BBI uradno obveščeno o tej odločitvi.
Člen 5
Finančna pravila
Brez poseganja v člen 12 te uredbe Skupno podjetje BBI sprejme posebna finančna pravila v skladu s členom 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 in Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 110/2014 (9).
Člen 6
Osebje
1. Za osebje Skupnega podjetja BBI se uporabljajo Kadrovski predpisi za uradnike in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določeni z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (10) (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi in Pogoji za zaposlitev), ter pravila, sprejeta skupno med institucijami Unije za namene uporabe Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev.
2. Upravni odbor v zvezi z osebjem Skupnega podjetja BBI izvaja pooblastila, ki so s Kadrovskimi predpisi podeljena organu za imenovanja, s Pogoji za zaposlitev pa organu, pristojnemu za sklepanje pogodb (v nadaljnjem besedilu: pooblastila organa za imenovanja).
Upravni odbor v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov sprejme odločitev na podlagi člena 2(1) Kadrovskih predpisov in člena 6 Pogojev za zaposlitev o prenosu ustreznih pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in opredelitvi pogojev, v skladu s katerimi se lahko ta prenos začasno prekine. Izvršni direktor ima dovoljenje za nadaljnji prenos navedenih pooblastil.
Upravni odbor lahko zaradi izjemnih okoliščin s sklepom začasno prekine prenos pooblastil organa za imenovanja na izvršnega direktorja in vseh kasnejših pooblastil, ki jih je ta prenesel naprej. V takem primeru upravni odbor pooblastila organa za imenovanja izvaja sam ali jih prenese na enega od svojih članov ali člana osebja Skupnega podjetja BBI, razen izvršnega direktorja.
3. Upravni odbor sprejme ustrezna izvedbena pravila h Kadrovskim predpisom in Pogojem za zaposlitev v skladu s členom 110 Kadrovskih predpisov.
4. Kadrovski viri se v skladu z letnim proračunom skupnega podjetja določijo z načrtom delovnih mest Skupnega podjetja BBI, v katerem sta navedeni število začasnih delovnih mest po funkcionalnih skupinah in razredih ter število pogodbenih uslužbencev v ekvivalentu polnega delovnega časa.
5. Osebje Skupnega podjetja BBI so začasni uslužbenci in pogodbeni uslužbenci.
6. Vse stroške v zvezi z osebjem krije Skupno podjetje BBI.
Člen 7
Napoteni nacionalni strokovnjaki in pripravniki
1. Skupno podjetje BBI lahko uporabi napotene nacionalne strokovnjake in pripravnike, ki niso zaposleni v Skupnem podjetju BBI. Število napotenih nacionalnih strokovnjakov, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa, se doda informacijam o osebju iz člena 6(4) v skladu z letnim proračunom.
2. Upravni odbor sprejme sklep, s katerim določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje BBI in uporabi pripravnikov.
Člen 8
Privilegiji in imunitete
Za Skupno podjetje BBI in njegovo osebje se uporablja Protokol št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in PDEU.
Člen 9
Odgovornost Skupnega podjetja BBI
1. Pogodbeno odgovornost Skupnega podjetja BBI urejajo zadevne pogodbene določbe in pravo, ki se uporablja za zadevni sporazum, sklep ali pogodbo.
2. V primeru nepogodbene odgovornosti Skupno podjetje BBI v skladu s splošnimi pravnimi načeli, ki so skupna vsem državam članicam, nadomesti vso škodo, ki jo je povzročilo njegovo osebje pri opravljanju svojih dolžnosti.
3. Vsako plačilo Skupnega podjetja BBI v zvezi z odgovornostjo iz odstavkov 1 in 2 ter stroški in izdatki, nastali v povezavi s tem, se štejejo za odhodke Skupnega podjetja BBI in se krijejo iz njegovih sredstev.
4. Skupno podjetje BBI je edino odgovorno za izpolnjevanje svojih obveznosti.
Člen 10
Pristojnost Sodišča Evropske unije in pravo, ki se uporablja
1. Sodišče Evropske unije je pristojno:
(a)
na podlagi arbitražnih klavzul v sporazumih ali pogodbah, ki jih sklene Skupno podjetje BBI, ali njegovih sklepih;
(b)
v sporih v zvezi z nadomestilom škode, ki jo je povzročilo osebje Skupnega podjetja BBI pri opravljanju svojih dolžnosti;
(c)
v sporih med Skupnim podjetjem BBI in njegovimi uslužbenci v okvirih in pod pogoji, določenimi v Kadrovskih predpisih in Pogojih za zaposlitev.
2. Za vse zadeve, ki jih ne urejajo ta uredba ali drugi pravni akti Unije, se uporablja pravo države, v kateri je sedež Skupnega podjetja BBI.
Člen 11
Ocena
1. Komisija do 30. junija 2017 s pomočjo neodvisnih strokovnjakov izvede vmesno oceno Skupnega podjetja BBI. O tej oceni pripravi poročilo, ki vključuje ugotovitve ocene in pripombe Komisije. Navedeno poročilo do 31. decembra 2017 predloži Evropskemu parlamentu in Svetu. Rezultati vmesne ocene Skupnega podjetja BBI se upoštevajo pri poglobljeni oceni in vmesni oceni iz člena 32 Uredbe (EU) št. 1291/2013.
2. Komisija lahko na podlagi ugotovitev vmesne ocene iz odstavka 1 tega člena ukrepa v skladu s členom 4(5) ali sprejme drug ustrezen ukrep.
3. V šestih mesecih od prenehanja delovanja Skupnega podjetja BBI, vendar najpozneje v dveh letih po začetku postopka za prenehanje delovanja iz člena 20 Statuta, pripravi končno oceno Skupnega podjetja BBI. Rezultati navedene končne ocene se pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu.
Člen 12
Razrešnica
Z odstopanjem od člena 60(7) in člena 209 Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 razrešnico za izvrševanje proračuna Skupnega podjetja BBI podeli Evropski parlament na priporočilo Sveta v skladu s postopkom iz finančnih pravil za Skupno podjetje BBI.
Člen 13
Naknadne revizije
1. Skupno podjetje BBI opravi naknadne revizije odhodkov za posredne ukrepe v skladu s členom 29 Uredbe (EU) št. 1291/2013 kot del posrednih ukrepov programa Obzorje 2020.
2. Komisija se lahko odloči, da sama izvede revizije iz odstavka 1 tega člena. To stori v skladu z veljavnimi pravili, zlasti uredbami (EU, Euratom) št. 966/2012, (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013.
Člen 14
Zaščita finančnih interesov članov
1. Skupno podjetje BBI osebju Komisije in drugim osebam, ki jih pooblasti Skupno podjetje BBI ali Komisija, ter Računskemu sodišču odobri dostop do svojih lokacij in prostorov ter vseh informacij, vključno z informacijami v elektronski obliki, ki so potrebne za izvedbo revizij.
2. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) lahko v skladu z določbami in postopki iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 (11) in Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (12) opravi preiskave, vključno s pregledi in inšpekcijami na kraju samem, da bi ugotovil, ali je v povezavi s sporazumom, sklepom ali pogodbo, ki se financira na podlagi te uredbe, prišlo do goljufije, korupcije ali katerega koli drugega nezakonitega ravnanja, ki škodi finančnim interesom Unije.
3. Brez vpliva na odstavka 1 in 2 sporazumi, sklepi in pogodbe, ki izhajajo iz izvajanja te uredbe, vsebujejo določbe, s katerimi so Komisija, Skupno podjetje BBI, Računsko sodišče in urad OLAF izrecno pooblaščeni za izvajanje takih revizij in preiskav v skladu s svojimi pristojnostmi.
4. Skupno podjetje BBI zagotovi, da so finančni interesi njegovih članov ustrezno zaščiteni, in sicer z izvajanjem ali naročanjem ustreznih notranjih in zunanjih kontrol.
5. Skupno podjetje BBI pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o notranjih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (13). Skupno podjetje BBI sprejme potrebne ukrepe za olajšanje notranjih preiskav, ki jih izvaja urad OLAF.
Člen 15
Zaupnost
Brez poseganja v člen 16 Skupno podjetje BBI zagotovi varstvo občutljivih informacij, katerih razkritje bi lahko ogrozilo interese njegovih članov ali udeležencev dejavnosti Skupnega podjetja BBI.
Člen 16
Preglednost
1. Za dokumente, ki jih hrani Skupno podjetje BBI, se uporablja Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (14).
2. Upravni odbor Skupnega podjetja BBI lahko sprejme praktične rešitve za izvajanje Uredbe (ES) št. 1049/2001.
3. Brez poseganja v člen 10 te uredbe se lahko zoper sklepe, ki jih Skupno podjetje BBI sprejme v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, pod pogoji, določenimi v členu 228 PDEU, vloži pritožba pri varuhu človekovih pravic.
Člen 17
Pravila za sodelovanje in razširjanje
Za ukrepe, ki jih financira Skupno podjetje BBI, se uporablja Uredba (EU) št. 1290/2013. V skladu z navedeno uredbo se Skupno podjetje BBI šteje za organ financiranja in zagotavlja finančno podporo posrednim ukrepom, kot je določeno v členu 1 Statuta.
Člen 18
Podpora države gostiteljice
Skupno podjetje BBI in država, v kateri ima sedež, lahko skleneta upravni sporazum o privilegijih in imunitetah ter drugi podpori, ki jo ta država zagotovi Skupnemu podjetju BBI.
Člen 19
Začetni ukrepi
1. Komisija je odgovorna za ustanovitev in začetek delovanja Skupnega podjetja BBI, dokler ta ne doseže operativne zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna. Izvaja vse potrebne ukrepe v skladu s pravom Unije ter v sodelovanju s preostalimi člani in z udeležbo pristojnih organov Skupnega podjetja BBI.
2. V namen iz odstavka 1:
(a)
lahko Komisija imenuje svojega uradnika za začasnega izvršnega direktorja, ki bo opravljal obveznosti, dodeljene izvršnemu direktorju, in ki mu lahko pomaga omejeno število uradnikov Komisije, dokler upravni odbor v skladu s členom 8 Statuta ne imenuje izvršnega direktorja in ta ne prevzame svojih dolžnosti:
(b)
z odstopanjem od člena 6(2) te uredbe začasni direktor izvaja pooblastila organa za imenovanje;
(c)
Komisija lahko začasno dodeli omejeno število svojih uradnikov.
3. Začasni izvršni direktor lahko po privolitvi upravnega odbora odobri vsa plačila, krita z odobritvami iz letnega proračuna Skupnega podjetja BBI, po sprejetju načrta delovnih mest Skupnega podjetja BBI pa lahko sklepa sporazume, sklepe ali pogodbe, vključno s pogodbami o zaposlitvi.
4. Začasni izvršni direktor v soglasju z izvršnim direktorjem Skupnega podjetja BBI ob soglasju upravnega odbora določi datum, ko Skupno podjetje BBI postane sposobno izvrševati svoj proračun. Komisija od navedenega dne ne prevzema več obveznosti in ne izvršuje plačil za dejavnosti Skupnega podjetja BBI.
Člen 20
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 6. maja 2014