NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 603/2013
ze dne 26. června 2013
o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013 kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států, a pro podávání žádostí orgánů pro vymáhání práva členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva a o změně nařízení (EU) č. 1077/2011, kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (přepracované znění)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 78 odst. 2 písm. e), čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 88 odst. 2 písm. a) této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko evropského inspektora ochrany údajů (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V nařízení Rady (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (3) a v nařízení Rady (ES) č. 407/2002 ze dne 28. února 2002, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení (ES) č. 2725/2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (4), by mělo být provedeno několik podstatných změn. Z důvodu jasnosti by uvedená nařízení měla být přepracována.
(2)
Společná azylová politika včetně společného evropského azylového systému je nedílnou součástí cíle Evropské unie spočívajícího v postupném vytváření prostoru svobody, bezpečnosti a práva otevřeného těm, kteří, donuceni okolnostmi, hledají mezinárodní ochranu v Unii.
(3)
Evropská rada na svém zasedání dne 4. listopadu 2004 přijala Haagský program, jenž stanovuje cíle, které mají být provedeny v oblasti svobody, bezpečnosti a práva v období let 2005-2010. V Evropském paktu o přistěhovalectví a azylu, který schválila ve dnech 15. a 16. října 2008, vyzvala k dokončení zavedení společného evropského azylového systému vytvořením jediného řízení se společnými zárukami a jednotným právním postavením uprchlíků a osob, které mají nárok na doplňkovou ochranu.
(4)
Pro účely použití nařízení Evropského Parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 ze dne 26. června 2013 kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (5) je nezbytné zjistit totožnost žadatelů o mezinárodní ochranu a osob zadržených v souvislosti s neoprávněným překročením vnějších hranic Unie. Pro účinné použití nařízení (EU) č. 604/2013, zejména čl. 18 odst. 1 písm. b) a d) uvedeného nařízení, je rovněž žádoucí umožnit každému členskému státu ověřit, zda státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti zdržující se neoprávněně na jeho území již požádali o mezinárodní ochranu v jiném členském státě.
(5)
Otisky prstů představují důležitý prvek při zjišťování přesné totožnosti takových osob. Je nezbytné vytvořit systém pro porovnávání údajů o jejich otiscích prstů.
(6)
K dosažení tohoto cíle je nezbytné vytvořit systém zvaný „Eurodac“, který se skládá z ústředního systému, který bude pracovat s počítačovou ústřední databází údajů o otiscích prstů, a z elektronických prostředků předávání údajů mezi členskými státy a ústředním systémem (dále jen „komunikační infrastruktura“).
(7)
V Haagském programu se vyzývá ke zlepšení přístupu do stávajících systémů evidence údajů v Unii. Stockholmský program pak vyzývá k cílenému shromažďování údajů a rozvoji výměny informací a jejích nástrojů, který vychází z potřeb souvisejících s vymáháním práva.
(8)
V boji proti teroristickým trestným činům a jiným závažným trestným činům je nezbytné, aby orgány pro vymáhání práva měly při plnění svých úkolů co nejúplnější a nejaktuálnější informace. Informace obsažené v systému Eurodac jsou nezbytné pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů ve smyslu rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV ze dne 13. června 2002 o boji proti terorismu (6) či jiných závažných trestných činů ve smyslu rámcového rozhodnutí Rady 2002/584/SVV ze dne 13. června 2002 o evropském zatýkacím rozkazu a postupech předávání mezi členskými státy (7). Proto by měly být údaje v systému Eurodac na základě podmínek stanovených v tomto nařízení dostupné určeným orgánům členských států a Europolu pro účely porovnávání.
(9)
Pravomocemi k přístupu do systému Eurodac udělenými orgánům pro vymáhání práva by nemělo být dotčeno právo žadatelů o mezinárodní ochranu na řádné vyřízení jejich žádosti v souladu s příslušnými právními předpisy. Toto právo by nemělo být dotčeno ani jakýmikoli opatřeními učiněnými poté, co se zjistí shoda s údaji systému Eurodac.
(10)
Ve svém sdělení Radě a Evropskému parlamentu týkajícím se zlepšení účinnosti a posílení interoperability a synergie mezi evropskými databázemi v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí ze dne 24. listopadu 2005 Komise uvedla, že orgány odpovědné za zajišťování vnitřní bezpečnosti by mohly mít v přesně vymezených případech přístup do systému Eurodac, existuje-li důvodné podezření, že pachatel teroristického trestného činu nebo jiného závažného trestného činu požádal o mezinárodní ochranu. V tomto sdělení Komise také konstatovala, že zásada proporcionality vyžaduje, aby do systému Eurodac byly zasílány dotazy pro takové účely pouze v případě převažujícího zájmu zachovat veřejnou bezpečnost, tj. jestliže čin spáchaný pachatelem nebo teroristou, jehož totožnost je třeba zjistit, je tak trestuhodný, že zakládá důvod pro zaslání dotazu do databáze evidující osoby s nulovým záznamem v rejstříku trestů, a došla k závěru, že limit pro orgány odpovědné za zajišťování vnitřní bezpečnosti stanovený pro zasílání dotazů do systému Eurodac proto musí být vždy podstatně vyšší než limit stanovený pro dotazy zasílané do trestních databází.
(11)
Klíčovou úlohu s ohledem na spolupráci mezi orgány členských států v oblasti vyšetřování přeshraniční trestné činnosti při podpoře prevence, analýz a vyšetřování trestné činnosti v celé Unii hraje Evropský policejní úřad (Europol). V důsledku toho by měl mít přístup do systému Eurodac i Europol v rámci svých úkolů a v souladu s rozhodnutím Rady 2009/371/SVV ze dne 6. dubna 2009 o zřízení Evropského policejního úřadu (Europol) (8).
(12)
Europolu by mělo být povoleno žádat o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pouze v určitých případech, za určitých okolností a za přísných podmínek.
(13)
Vzhledem k tomu, že systém Eurodac byl původně zřízen k usnadňování uplatňování Dublinské úmluvy, přístup do systému Eurodac pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů představuje změnu původního účelu systému Eurodac, která zasahuje do práva na soukromí fyzických osob, jejichž osobní údaje jsou zpracovány v systému Eurodac. Každý takový zásah musí být v souladu s právem, které musí být formulováno s dostatečnou přesností, aby dovolilo fyzickým osobám přizpůsobit své chování, a musí chránit fyzické osoby proti svévoli a uvádět dostatečně srozumitelným způsobem rozsah prostoru pro uvážení příslušných orgánů a způsob jejího výkonu. V demokratické společnosti musí být jakýkoli zásah nutný k ochraně oprávněného a přiměřeného zájmu a musí být přiměřený oprávněnému cíli, o který usiluje.
(14)
Ačkoliv původní účel zřízení systému Eurodac nevyžadoval možnost žádat o porovnávání údajů s databází na základě latentního otisku prstu, který je daktyloskopickou stopou, jež může být nalezena na místě trestného činu, je taková možnost v oblasti policejní spolupráce zásadní. V případech, kdy existuje důvodné podezření, že pachatel nebo oběť mohou patřit do jedné z kategorií osob, kterých se týká toto nařízení, poskytne možnost porovnat latentní otisk prstu s údaji o otiscích prstů, které jsou uloženy v systému Eurodac, určeným orgánům členských států velmi cenný nástroj při prevenci, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů, například když jsou latentní otisky prstů jediným důkazem dostupným na místě trestného činu.
(15)
Toto nařízení stanoví rovněž podmínky, za nichž by měly být povoleny žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů, a nezbytné záruky pro zajištění ochrany práva na soukromí fyzických osob, jejichž osobní údaje jsou zpracovány v systému Eurodac. Přísnost těchto podmínek je odrazem skutečnosti, že databáze Eurodac eviduje údaje o otiscích prstů osob, u nichž se nepředpokládá, že spáchaly teroristický trestný čin či jiný závažný trestný čin.
(16)
Je vhodné rozšířit působnost tohoto nařízení tak, aby se vztahovalo i na žadatele o doplňkovou ochranu a na osoby, které mají na tuto ochranu nárok, s cílem zajistit stejné zacházení pro všechny žadatele o mezinárodní ochranu a osoby požívající této ochrany, jakož i s cílem zajistit soulad se stávajícím acquis EU v oblasti azylu, zejména se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/95/EU ze dne 13. prosince 2011 o normách, které musí splňovat státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, aby mohli požívat mezinárodní ochrany, o jednotném statusu pro uprchlíky nebo osoby, které mají nárok na doplňkovou ochranu, a o obsahu poskytnuté ochrany (9) a s nařízením (EU) č. 604/2013.
(17)
Rovněž je nezbytné, aby členské státy okamžitě sejmuly otisky prstů každého žadatele o mezinárodní ochranu a každého státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti zadržených v souvislosti s neoprávněným překročením vnější hranice členského státu starších 14 let a údaje o otiscích prstů předaly.
(18)
Je nezbytné stanovit přesná pravidla předávání těchto údajů o otiscích prstů do ústředního systému, zaznamenávání takových údajů o otiscích prstů a dalších příslušných údajů v ústředním systému, o jejich ukládání a porovnávání s jinými údaji o otiscích prstů, o předávání výsledků těchto porovnání a označování a vymazávání zaznamenaných údajů. Tato pravidla mohou být rozdílná podle situace různých kategorií státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti a měla by být této situaci zvlášť přizpůsobena.
(19)
Členské státy by měly zajistit předávání údajů o otiscích prstů v kvalitě dostatečné pro účely porovnávání prostřednictvím počítačového systému rozpoznávání otisků prstů. Všechny orgány s právem přístupu systému Eurodac by měly investovat do odpovídající odborné přípravy a nezbytného technického vybavení. Orgány s právem přístupu do systému Eurodac by měly informovat Evropskou agenturu pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, zřízenou nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011 (10) (dála jen „agentura“) o specifických potížích, s nimiž se v souvislosti s kvalitou údajů setkají, v zájmu jejich vyřešení.
(20)
Posuzování žádosti o mezinárodní ochranu ani rozhodnutí o ní by nemělo být nepříznivě ovlivněno skutečností, že je dočasně nebo trvale nemožné sejmout otisky subjektu údajů či předat údaje o nich z důvodů, jako jsou například nedostatečná kvalita údajů pro jejich náležité porovnání, technické problémy, důvody související s ochranou zdraví či se skutečností, že subjekt údajů, není v dobrém zdravotním stavu nebo že není možno kvůli okolnostem, na něž subjekt údajů nemá vliv, jeho otisky sejmout.
(21)
Shody nalezené v systému Eurodac by měl ověřovat vyškolený odborník na daktyloskopii s cílem zajistit správné určení příslušnosti podle nařízení (ES) č. 604/2013, a přesné zjištění totožnosti osoby podezřelé ze spáchání trestného činu nebo totožnosti oběti trestného činu, jejichž údaje mohou být v systému Eurodac uloženy.
(22)
Státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, kteří žádali o mezinárodní ochranu v jednom z členských států, mohou během mnoha následujících let požádat o mezinárodní ochranu v jiném členském státě. Proto by maximální doba, po kterou by měly být údaje o otiscích prstů uloženy v ústředním systému, měla být značně dlouhá. Vzhledem k tomu, že většina státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti, kteří zůstanou v Unii několik let, získá po uplynutí této doby povolení k trvalému pobytu nebo dokonce občanství členského státu, měla by být za přiměřenou pro uchovávání údajů o otiscích prstů považována doba deseti let.
(23)
Doba pro uchovávání by měla být kratší v určitých zvláštních případech, kdy není třeba údaje o otiscích prstů uchovávat tak dlouho. Údaje o otiscích prstů by měly být vymazány, jakmile státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti získá občanství členského státu.
(24)
Je vhodné ukládat v systému Eurodac údaje o těch subjektech údajů, jejichž otisky prstů byly zaznamenány v tomto systému při podání žádosti o mezinárodní ochranu a jimž byla poskytnuta mezinárodní ochrana v členském státě, aby bylo možno je porovnat s údaji zaznamenanými při podání žádosti o mezinárodní ochranu.
(25)
Agentura byla pověřena převzít od Komise v souladu s tímto nařízením její úkoly související s provozním řízením systému Eurodac a některé úkoly související s komunikační infrastrukturou, a to ode dne, kdy agentura zahájila činnost, tj. od 1. prosince 2012. Agentura by měla vykonávat úkoly, které jí jsou svěřeny tímto nařízením, a příslušná ustanovení nařízení (EU) č. 1077/2011 by měla být odpovídajícím způsobem změněna. Dále by měl mít Europol status pozorovatele na zasedáních správní rady agentury v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním tohoto nařízení o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do systému Eurodac pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů. Europol by měl mít možnost jmenovat svého zástupce do poradní skupiny agentury pro systém Eurodac.
(26)
Na všechny zaměstnance agentury by se měl v záležitostech týkajících se tohoto nařízení vztahovat služební řád úředníků Evropské unie (služební řád úředníků) a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie (pracovní řád), stanovené nařízením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (11) (společně dále jen „služební řád“).
(27)
Je nezbytné jasně stanovit odpovědnost Komise a agentury ve vztahu k ústřednímu systému a komunikační infrastruktuře a odpovědnost členských států ohledně zpracování údajů, zabezpečení údajů, přístupu k údajům a oprav zaznamenaných údajů.
(28)
Je nezbytné určit příslušné orgány členských států i národní přístupový bod, jehož prostřednictvím jsou podávány žádosti o porovnání s údaji systému Eurodac, a vést seznam provozních jednotek v rámci určených orgánů, které jsou oprávněny požádat o takové porovnání pro konkrétní účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů.
(29)
Žádosti o porovnání s údaji uloženými v ústředním systému by měly podávat provozní jednotky v rámci určených orgánů národnímu přístupovému bodu prostřednictvím orgánu provádějícího ověření a tyto žádosti by měly být odůvodněné. Provozní jednotky v rámci určených orgánů, které jsou oprávněny požadovat porovnání s údaji systému Eurodac, by neměly jednat jako orgány provádějící ověření. Orgány provádějící ověření by měly jednat nezávisle na určených orgánech a měly by odpovídat za nezávislé zajištění přísného dodržování podmínek přístupu stanovených v tomto nařízení. Orgány provádějící ověření by pak měly po ověření, že jsou splněny všechny podmínky pro přístup, zaslat žádost o porovnání prostřednictvím národního přístupového bodu bez uvedení důvodů,. Ve výjimečně naléhavých případech, kdy je nezbytný včasný přístup v zájmu reakce na konkrétní a aktuální hrozbu související s teroristickými trestnými činy či jinými závažnými trestnými činy, by měly orgány provádějící ověření zpracovat žádost okamžitě a až následně provést ověření.
(30)
Pokud to umožňují vnitrostátní právní předpisy, mohou být určený orgán a orgán provádějící ověření součástí stejné organizace, ovšem orgán provádějící ověření musí při provádění svých úkolů v rámci tohoto nařízení jednat nezávisle.
(31)
Pro účely ochrany osobních údajů a s cílem vyloučit systematická porovnávání, která by měla být zakázána, by měly být údaje systému Eurodac zpracovávány pouze ve specifických případech a tehdy, je-li to nezbytné pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů. Ke specifickému případu dochází zejména tehdy, když je žádost o porovnání spojena se specifickou a konkrétní situací nebo se specifickým a konkrétním nebezpečím souvisejícím s teroristickým či jiným závažným trestným činem nebo s určitými osobami, u nichž se lze ze závažných důvodů domnívat, že spáchají nebo spáchaly teroristické trestné činy nebo jiné závažné trestné činy. Ke specifickému případu také dochází, když je žádost o porovnání spojena s osobou, která je obětí teroristického či jiného závažného trestného činu. Určené orgány a Europol by tak měly žádat o porovnání s údaji systému Eurodac pouze tehdy, mají-li dostatečné důvody se domnívat, že takové porovnání poskytne informace, které jim významně pomohou při prevenci, odhalování nebo vyšetřování teroristického či jiného závažného trestného činu.
(32)
Přístup by měl být navíc povolen pouze pod podmínkou, že porovnávání s vnitrostátními databázemi otisků prstů členského státu a automatizovanými databázemi otisků prstů všech ostatních členských států podle rozhodnutí Rady 2008/615/SVV ze dne 23. června 2008 o posílení přeshraniční spolupráce, zejména v boji proti terorismu a přeshraniční trestné činnosti (12), nevede ke zjištění totožnosti subjektu údajů. Uvedenou podmínkou se od žádajícího členského státu vyžaduje, aby prováděl porovnávání údajů s údaji ze všech technicky dostupných automatizovaných databází otisků prstů ostatních členských států podle rozhodnutí 2008/615/SVV, s výjimkou případů, kdy členský stát doloží, že se lze důvodně domnívat, že by takové porovnávání ke zjištění totožnosti subjektu údajů nevedlo. Tato domněnka je odůvodněná, zejména tehdy, pokud konkrétní případ nemá žádnou operační ani vyšetřovací souvislost s daným členským státem. Uvedená podmínka vyžaduje aby žádající členský stát nejprve provedl právní i technickou implementaci, Rozhodnutí 2008/615/SVV, pokud jde o údaje o otiscích prstů, jelikož porovnávání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva by nemělo být povoleno, pokud nebyly nejprve podniknuty výše uvedené kroky.
(33)
Dříve, než přikročí k vyhledávání údajů v systému Eurodac, by určené orgány v případě splnění podmínek pro provedení příslušného porovnání měly rovněž konzultovat Vízový informační systém v souladu s rozhodnutím Rady 2008/633/SVV ze dne 23. června 2008 o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů (13).
(34)
Aby mohly být osobní údaje účinně porovnávány a sdíleny, měly by členské státy důsledně provést a uplatňovat platné mezinárodní dohody a právní předpisy Unie v oblasti výměny osobních údajů, obzvláště pak rozhodnutí 2008/615/SVV.
(35)
Při uplatňování tohoto nařízení by se členské státy měly řídit především nejlepšími zájmy dítěte. Pokud žádající členský stát zjistí, že údaje systému Eurodac se týkají nezletilé osoby, smí tyto údaje použít výhradně pro účely vymáhání práva v souladu se svými právními předpisy týkajícími se nezletilých osob a v souladu s povinností řídit se především zásadou nejlepšího zájmu dítěte.
(36)
Zatímco se mimosmluvní odpovědnost Unie ve vztahu k provozu systému Eurodac se řídí odpovídajícími ustanoveními Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvy o fungování EU“), je nezbytné stanovit zvláštní pravidla mimosmluvní odpovědnosti členských států ve vztahu k provozu systému.
(37)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž vytvoření systému pro porovnávání údajů o otiscích prstů na pomoc při provádění azylové politiky Unie, nemůže být z podstaty uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto ho může být lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity, stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU"). V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku, nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle.
(38)
Na zpracování osobních údajů při uplatňování tohoto nařízení prováděné členskými státy se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (14) s výjimkou případů, kdy toto zpracování provádějí určené orgány členských států nebo jejich orgány provádějící ověření pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů.
(39)
Zpracování osobních údajů prováděné orgány členských států pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů by mělo podléhat normám o ochraně osobních údajů podle vnitrostátního práva, které jsou v souladu s rámcovým rozhodnutím Rady 2008/977/SVV ze dne 27. listopadu 2008 o ochraně osobních údajů zpracovávaných v rámci policejní a justiční spolupráce v trestních věcech (15).
(40)
Zásady stanovené ve směrnici 95/46/ES o ochraně práv a svobod fyzických osob, především jejich práva na soukromí vzhledem ke zpracování osobních údajů, by měly být doplněny a objasněny, zejména v některých oblastech.
(41)
Předávání osobních údajů získaných členským státem nebo Europolem podle tohoto nařízení z ústředního systému jakékoli třetí zemi, mezinárodní organizaci nebo soukromým subjektům se sídlem v Unii nebo mimo ni, by mělo být zakázáno, aby se zajistilo právo na azyl a aby se zaručilo, že údaje žadatelů o mezinárodní ochranu nebudou poskytnuty žádné třetí zemi. To znamená, že členské státy by neměly předávat informace získané z ústředního systému ohledně: členského státu / členských států původu; místa a data podání žádosti o mezinárodní ochranu; referenčního čísla použitého členským státem původu; data, kdy byly sejmuty otisky prstů, a data, kdy členský stát předal tyto údaje do systému Eurodac; uživatelského jména operátora, ani jakékoli informace o jakémkoli přemístění subjektu údajů podle nařízení (EU) č. 604/2013. Tímto zákazem by nemělo být dotčeno právo členských států na předávání těchto údajů do třetích zemí, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 604/2013, aby se zajistilo, že členské státy mají možnost spolupracovat s těmito třetími zeměmi pro účely tohoto nařízení.
(42)
Příslušné vnitrostátní orgány dozoru by měly sledovat zákonnost zpracování údajů členskými státy a zákonnost činností zpracování údajů vykonávaných úřadem Europol by měl sledovat kontrolní orgán zřízený rozhodnutím 2009/371/SVV.
(43)
Na zpracovávání osobních údajů orgány, institucemi, úřady a jinými subjekty Unie se podle tohoto nařízení se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (16), zejména články 21 a 22 tohoto nařízení týkající se důvěrné povahy a bezpečnosti zpracování. Je však třeba objasnit určité body, které se týkají odpovědnosti za zpracování údajů a dozoru nad ochranou údajů vzhledem k tomu, že ochrana údajů je klíčovým faktorem pro úspěšné fungování systému Eurodac a že zabezpečení údajů, vysoká technická kvalita a zákonnost porovnávání údajů s údaji systému Eurodac mají zásadní význam pro to, aby se zajistilo hladké a řádné fungování tohoto systému a usnadnilo uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013.
(44)
Subjekt údajů by měl být informován o tom, pro jaké účely budou jeho údaje v rámci systému Eurodac zpracovávány, včetně popisu cílů nařízení (EU) č. 604/2013 a způsobu, jímž mohou orgány pro vymáhání práva jeho údaje využít.
(45)
Je vhodné, aby zákonnost zpracovávání osobních údajů členskými státy sledovaly vnitrostátní orgány dozoru, zatímco evropský inspektor ochrany údajů by měl podle nařízení (ES) č. 45/2001 sledovat činnosti orgánů, institucí, úřadů a jiných subjektů Unie v souvislosti se zpracováváním osobních údajů při uplatňování tohoto nařízení.
(46)
Členské státy, Evropský parlament, Rada a Komise by měly zajistit, že vnitrostátní a evropské orgány dozoru budou schopny vykonávat přiměřený dohled nad používáním údajů ze systému Eurodac a nad přístupem k nim.
(47)
Je vhodné pravidelně sledovat a hodnotit provoz systému Eurodac a mimo jiné také to, zda přístup k údajům pro účely vymáhání práva nevedl k nepřímé diskriminaci žadatelů o mezinárodní ochranu, na což Komise upozornila ve svém hodnocení souladu tohoto nařízení s Listinou základních práv Evropské unie (dále jen „listinou“). Agentura by měla Evropskému parlamentu a Radě předkládat výroční zprávu o činnostech ústředního systému.
(48)
Členské státy by měly vytvořit systém účinných, přiměřených a odrazujících sankcí k trestání zpracování údajů vložených do ústředního systému v rozporu s účelem systému Eurodac.
(49)
Je nezbytné, aby členské státy byly informovány o stavu konkrétních azylových řízení s cílem umožnit řádné uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013.
(50)
Toto nařízení respektuje základní práva a ctí zásady uznané zejména Listinou. Cílem tohoto nařízení je především zajistit plné dodržování ochrany osobních údajů a práva žádat o mezinárodní ochranu a podporovat uplatňování článků 8 a 18 Listiny. Toto nařízení by proto mělo být uplatňováno odpovídajícím způsobem.
(51)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(52)
V souladu s článkem 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, Spojené království oznámilo své přání účastnit se přijímání a používání tohoto nařízení.
(53)
V souladu s článkem 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se Irsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné.
(54)
Je vhodné omezit územní působnost tohoto nařízení, aby odpovídala územní působnosti nařízení (ES) č. 604/2013,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Účel systému „Eurodac“
1. Zřizuje se systém zvaný „Eurodac“, jehož účelem je pomoci při určování členského státu, který je na základě nařízení (EU) č. 604/2013, příslušný pro posouzení žádosti o mezinárodní ochranu podané v členském státě státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti, a jinak usnadňovat uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013 za podmínek stanovených v tomto nařízení.
2. Toto nařízení rovněž stanoví podmínky, za nichž mohou určené orgány členských států a Evropský policejní úřad (Europol) požádat o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji uloženými v ústředním systému pro účely vymáhání práva.
3. Aniž je dotčeno zpracování údajů určených pro systém Eurodac členským státem původu v databázích zřízených podle jeho vnitrostátních právních předpisů, mohou být údaje o otiscích prstů a další osobní údaje zpracovávány v systému Eurodac pouze pro účely stanovené v tomto nařízení a v čl. 34 odst. 1 nařízení.(EU) č. 604/2013.
Článek 2
Definice
1. Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„žadatelem o mezinárodní ochranu“ státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti, kteří učinili žádost o mezinárodní ochranu, jak je vymezena v čl. 2 písm. h) směrnice 2011/95/EU a o níž nebylo dosud pravomocně rozhodnuto;
b)
„členským státem původu“:
i)
ve vztahu k osobě uvedené v čl. 9 odst. 1 členský stát, který předává osobní údaje ústřednímu systému a přijímá výsledky porovnávání;
ii)
ve vztahu k osobě uvedené v čl. 14 odst. 1 členský stát, který předává osobní údaje ústřednímu systému;
iii)
ve vztahu k osobě uvedené v čl. 17 odst. 1 členský stát, který předává osobní údaje ústřednímu systému a přijímá výsledky porovnávání;
c)
„osobou požívající mezinárodní ochrany“ státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti, jíž byla poskytnuta mezinárodní ochrana ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 2011/95/EU;
d)
„shodou“ existence shody nebo shod zjištěných ústředním systémem při porovnávání údajů o otiscích prstů zaznamenaných v ústřední počítačové databázi s údaji předanými členským státem ohledně určité osoby, aniž je dotčen požadavek toho, aby členské státy ihned kontrolovaly výsledky porovnávání na základě čl. 25 odst. 4;
e)
„národním přístupovým bodem“ vnitrostátní systém určený pro komunikaci s ústředním systémem;
f)
„agenturou“ agentura zřízená nařízením (EU) č. 1077/2011;
g)
„Europolem“ Evropský policejní úřad zřízený rozhodnutím 2009/371/SVV;
h)
„údaji systému Eurodac“ všechny údaje uložené v ústředním systému v souladu s článkem 11 a čl. 14 odst. 2;
i)
„vymáháním práva“ prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů;
j)
„teroristickými trestnými činy“ trestné činy podle vnitrostátního práva, které odpovídají nebo jsou rovnocenné trestným činům podle článků 1 až 4 rámcového rozhodnutí Rady 2002/475/SVV;
k)
„závažnými trestnými činy“ druhy trestných činů, které odpovídají nebo jsou rovnocenné trestným činům podle čl. 2 odst. 2 rámcového rozhodnutí 2002/584/SVV, které lze podle vnitrostátního práva potrestat odnětím svobody s horní hranicí sazby v délce nejméně tři roky nebo ochranným opatřením spojeným s omezením svobody ve stejné délce;
l)
„údaji o otiscích prstů“ údaje o otiscích všech prstů nebo alespoň ukazováčků, a jestliže tyto chybí, o otiscích všech ostatních prstů osoby nebo o latentním otisku.
2. Pojmy definované v článku 2 směrnice 95/46/ES mají v tomto nařízení stejný význam, ledaže zpracování osobních údajů provádějí orgány členských států pro účely uvedené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení.
3. Není-li uvedeno jinak, mají pojmy definované v článku 2 nařízení (EU) č. 604/2013 v tomto nařízení stejný význam.
4. Pojmy definované v článku 2 rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV mají v tomto nařízení stejný význam, pokud zpracování osobních údajů provádějí orgány členských států pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení.
Článek 3
Architektura systému a základní zásady
1. Eurodac se skládá z:
a)
počítačové ústřední databáze údajů o otiscích prstů (dále jen „ústřední systém“) složené z
i)
ústřední jednotky,
ii)
záložního plánu a systému.
b)
komunikační infrastruktury mezi ústředním systémem a členskými státy, která poskytuje šifrovanou virtuální síť vyhrazenou pro údaje systému Eurodac (dále jen „komunikační infrastruktura“).
2. Každý členský stát určí jeden národní přístupový bod.
3. Údaje o osobách uvedených v čl. 9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 a čl. 17 odst. 1, které zpracovává ústřední systém, jsou zpracovávány jménem členského státu původu za podmínek stanovených v tomto nařízení a oddělovány vhodnými technickými prostředky.
4. Pravidla platná pro systém Eurodac platí rovněž pro činnosti prováděné členskými státy od předávání údajů ústřednímu systému až po využití výsledků porovnávání.
5. Postup snímání otisků prstů se určí a uplatňuje v souladu s vnitrostátními zvyklostmi daného členského státu a v souladu se zárukami stanovenými Listinou základních práv Evropské unie, Úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod a Úmluvou Organizace spojených národů o právech dítěte.
Článek 4
Provozní řízení
1. Za provozní řízení systému Eurodac odpovídá agentura.
Provozní řízení systému Eurodac sestává ze všech úkolů nezbytných pro zachování jeho nepřetržité funkčnosti v souladu s tímto nařízením, zejména z údržby a technického vývoje nezbytných k zajištění toho, aby systém fungoval na uspokojivé úrovni provozní kvality, zejména co se týče doby potřebné pro vyhledávání v ústředním systému. Při vypracovávání záložního plánu a systému se zohlední potřeby údržby i neočekávaný výpadek systému, včetně dopadu opatření k zajištění kontinuity provozu na zabezpečení a ochranu údajů.
Agentura ve spolupráci s členskými státy zajistí, aby se pro ústřední systém vždy využívaly nejlepší dostupné a nejbezpečnější technologie a techniky určené na základě analýzy nákladů a přínosů.
2. Agentura je odpovědná rovněž za následující úkoly týkající se komunikační infrastruktury:
a)
dozor;
b)
zabezpečení;
c)
koordinaci vztahů mezi členskými státy a poskytovatelem.
3. Komise je odpovědná za všechny úkoly související s komunikační infrastrukturou, které nejsou uvedeny v odstavci 2, zejména za:
a)
plnění rozpočtu;
b)
nákup a obnovu;
c)
smluvní záležitosti.
4. Aniž je dotčen článek 17 služebního řádu, agentura použije na všechny své zaměstnance, kteří pracují s údaji systému Eurodac, odpovídající pravidla služebního tajemství nebo jiné srovnatelné povinnosti zachování důvěrnosti. Tato povinnost je zachována i poté, co dotyčné osoby opustí svou funkci nebo zaměstnanecký poměr, nebo poté, co ukončí své služební povinnosti.
Článek 5
Orgány členských států určené pro přístup k údajům pro účely vymáhání práva
1. Pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 určí členské státy orgány, které jsou oprávněny žádat o porovnání s údaji ze systému Eurodac podle tohoto nařízení. Určenými orgány jsou orgány členských států, které jsou odpovědné za prevenci, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů. Mezi určené orgány nepatří služby či útvary, které jsou odpovědné výhradně za zpravodajskou činnost související s bezpečností státu.
2. Každý členský stát vede seznam určených orgánů.
3. Každý členský stát vede seznam provozních jednotek v rámci určených orgánů, které jsou oprávněny žádat o porovnání s údaji systému Eurodac prostřednictvím národního přístupového bodu.
Článek 6
Orgány členských států provádějící ověření pro účely vymáhání práva
1. Pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 určí každý členský stát jeden vnitrostátní orgán nebo útvar takového orgánu, který jedná jako jeho orgán provádějící ověření. Orgánem provádějícím ověření je orgán členského státu, který je odpovědný za prevenci, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů či jiných závažných trestných činů.
Pokud to umožňují vnitrostátní právní předpisy, mohou být určený orgán a orgán provádějící ověření součástí stejné organizace, ovšem orgán provádějící ověření jedná při provádění svých úkolů podle tohoto nařízení nezávisle. Orgán provádějící ověření je oddělen od provozních jednotek uvedených v čl. 5odst. 3 a nepřijímá od nich pokyny týkající se výsledku ověřování.
Členské státy mohou určit více orgánů provádějících ověření, aby zohlednily svou organizační a administrativní strukturu v souladu se svými ústavními a právními předpisy.
2. Orgán provádějící ověření zajistí, že jsou splněny podmínky žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac.
Právo přijmout a předat žádost o přístup do systému Eurodac mají v souladu s článkem 19 pouze řádně zmocnění pracovníci orgánu provádějícího ověření.
Pouze orgán provádějící ověření je oprávněn zasílat žádosti o porovnání otisků prstů národnímu přístupovému bodu.
Článek 7
Europol
1. Pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 určí Europol specializovanou jednotku s řádně zmocněnými zástupci Europolu, která jedná jako jeho orgán provádějící ověření a která při provádění svých úkolů v rámci tohoto nařízení jedná nezávisle na určeném orgánu uvedeném v odstavci 2 tohoto článku a nepřijímá od určeného orgánu pokyny týkající se výsledku ověřování. Tato specializovaná jednotka zajišťuje, že jsou splněny podmínky žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac. Europol určí po dohodě s každým členským státem národní přístupový bod tohoto členského státu, jenž jeho žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů postupuje ústřednímu systému.
2. Pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 určí Europol provozní jednotku, která je oprávněna požadovat porovnání s údaji systému Eurodac prostřednictvím určeného národního přístupového bodu. Určený orgán je operační jednotkou Europolu, která je oprávněna shromažďovat, uchovávat, zpracovávat, analyzovat a vyměňovat údaje s cílem podpořit a posílit činnost členských států v rámci prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických či jiných závažných trestných činů spadajících do pravomocí Europolu.
Článek 8
Statistika
1. Agentura každé čtvrtletí vypracuje statistický přehled činnosti ústředního systému uvádějící především:
a)
počet předaných souborů údajů o osobách uvedených v čl. 9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 a čl. 17 odst. 1;
b)
počet shod u žadatelů o mezinárodní ochranu, kteří podali žádost o mezinárodní ochranu v jiném členském státě;
c)
počet shod u osob uvedených v čl. 14 odst. 1, které následně podaly žádost o mezinárodní ochranu;
d)
počet shod u osob uvedených v čl. 17 odst. 1, které již dříve podaly žádost o mezinárodní ochranu v jiném členském státě;
e)
počet údajů o otiscích prstů, které si ústřední systém musel více než jednou vyžádat od členských států původu, protože původně předané údaje nebyly vhodné k porovnávání za použití počítačového systému rozpoznávání otisků prstů;
f)
počet souborů údajů, které byly označeny, jejichž označení bylo zrušeno, a které byly zablokovány a odblokovány v souladu s čl. 18 odst. 1 a 3;
g)
počet shod u osob uvedených v čl. 18 odst. 1, u kterých byly zaznamenány shody podle písmen b) a d) tohoto článku;
h)
počet žádostí a shod uvedených v čl. 20 odst. 1;
i)
počet žádostí a shod uvedených v čl. 21 odst. 1;
2. Na konci každého roku se sestaví statistický přehled složený z čtvrtletních statistických přehledů za daný rok, včetně údajů o počtu osob, u kterých byly zaznamenány shody podle odstavce 1 písm. b), c) a d). Statistický přehled obsahuje rozčlenění údajů pro každý členský stát. Výsledky jsou zveřejňovány.
KAPITOLA II
ŽADATELÉ O MEZINÁRODNÍ OCHRANU
Článek 9
Shromažďování, předávání a porovnávání otisků prstů
1. Každý členský stát neprodleně sejme otisky všech prstů každého žadatele o mezinárodní ochranu staršího 14 let a co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin od podání žádosti o mezinárodní ochranu podle čl. 20 odst. 2 nařízení (EU) č. 604/2013, předá tyto otisky spolu s údaji uvedenými v čl. 11 písm. b) až g) tohoto nařízení ústřednímu systému.
Nedodržení lhůty 72 hodin nezbavuje členské státy povinnosti sejmout otisky prstů a předat je ústřednímu systému. Pokud stav konečků prstů neumožňuje sejmout otisky prstů v takové kvalitě, která by umožnila řádné porovnání podle článku 25, členský stát původu opětovně sejme otisky prstů žadatele a znovu je odešle co nejrychleji, nejpozději však do 48 hodin poté, co byly úspěšně sejmuty.
2. Odchylně od odstavce 1, není-li možné sejmout otisky prstů žadatele o mezinárodní ochranu z důvodu opatření přijatých k zajištění zdraví žadatele nebo k ochraně veřejného zdraví, členský stát sejme a odešle otisky prstů tohoto žadatele co nejdříve to bude možné, nejpozději však do 48 hodin poté, co tyto zdravotní důvody pominou.
V případě vážných technických problémů mohou členské státy za účelem provedení vnitrostátních záložních plánů prodloužit lhůtu 72 hodin uvedenou v odstavci 1 nejvýše o dalších 48 hodin.
3. Údaje o otiscích prstů ve smyslu čl. 11 písm. a) předané některým členským státem, s výjimkou údajů předaných podle čl. 10 písm. b), jsou automaticky porovnávány ústřední jednotkou s údaji o otiscích prstů, které předaly jiné členské státy a které již byly uloženy v ústředním systému.
4. Ústřední systém na žádost členského státu zajistí, aby porovnávání podle odstavce 3 zahrnulo kromě údajů od jiných členských států i údaje o otiscích prstů již dříve předané tímto členským státem.
5. Ústřední systém automaticky předá shodu nebo negativní výsledek porovnávání členskému státu původu. Dojde-li ke shodě, předá pro všechny soubory údajů odpovídající shodě údaje uvedené v čl. 11 písm. a) až k), v případě potřeby spolu s označením uvedeným v čl. 18 odst. 1.
Článek 10
Informace o postavení subjektu údajů
Do ústředního systému se zasílají následující informace, které se v něm uloží v souladu s článkem 12 za účelem předání podle čl. 9 odst. 5:
a)
Po příjezdu žadatele o mezinárodní ochranu nebo jiné osoby podle čl. 18 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) č. 604/2013 do příslušného členského státu, kam byli přemístěni na základě rozhodnutí vyhovět žádosti o přijetí zpět, v souladu s článkem 25 uvedeného nařízení, doplní příslušný členský stát svůj soubor údajů o dotčených osobách, které byly zaznamenány v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, o datum jejich příjezdu.
b)
Když žadatel o mezinárodní ochranu přicestuje do příslušného členského státu, kam byl přemístěn na základě rozhodnutí vyhovět žádosti o jeho převzetí v souladu s článkem 22 nařízení (EU) č. 604/2013, odešle příslušný členský stát soubor údajů o dotčené osobě, které byly zaznamenány v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, přičemž doplní datum jejího příjezdu.
c)
Jakmile členský stát původu zjistí, že dotčená osoba, jejíž údaje byly zaznamenány v systému Eurodac v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, opustila území členských států, doplní s cílem usnadnit uplatňování čl. 19 odst. 2 a čl. 20 odst. 5 nařízení (EU) č. 604/2013 svůj soubor údajů o dotčené osobě, které byly zaznamenány v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, o datum, kdy uvedená osoba opustila území.
d)
Jakmile členský stát původu zajistí, že dotčená osoba, jejíž údaje byly zaznamenány v systému Eurodac v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, opustila území členských států v souladu s rozhodnutím o navrácení nebo rozhodnutím o vyhoštění, který členský stát původu vydal po zpětvzetí či zamítnutí žádosti o mezinárodní ochranu podle čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) č. 604/2013, doplní svůj soubor údajů o dotčené osobě, které jsou zaznamenány v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, o datum o jejího vyhoštění nebo o datum, kdy tato osoba opustila území.
e)
Členský stát, který se stane příslušným podle čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 604/2013, doplní svůj soubor údajů o žadateli o mezinárodní ochranu, které byly zaznamenány podle článku 11 tohoto nařízení, o datum přijetí rozhodnutí o posouzení žádosti.
Článek 11
Zaznamenávání údajů
V ústředním systému se zaznamenávají pouze tyto údaje:
a)
údaje o otiscích prstů;
b)
členský stát původu, místo a datum podání žádosti o mezinárodní ochranu; v případech uvedených v čl. 10 písm. b) je datem podání žádosti datum vložené členským státem, který žadatele přemístil;
c)
pohlaví;
d)
referenční číslo použité členským státem původu;
e)
datum sejmutí otisků prstů;
f)
datum předání údajů ústřednímu systému;
g)
uživatelské jméno operátora;
h)
je-li to třeba podle čl. 10 písm. a) nebo písm. b), datum příjezdu dotčené osoby po úspěšném přemístění;
i)
je-li to třeba podle čl. 10 písm. c), datum, kdy dotčená osoba opustila území členských států;
j)
je-li to třeba podle čl. 10 písm. d), datum, kdy dotčená osoba opustila území členských států nebo kdy z něj byla vyhoštěna;
k)
je-li to třeba podle čl. 10 písm. e), datum, kdy bylo přijato rozhodnutí o posouzení žádosti.
Článek 12
Uložení údajů
1. Každý soubor údajů podle článku 11 se uloží v ústředním systému na dobu deseti let ode dne, kdy byly sejmuty otisky prstů.
2. Po uplynutí doby uvedené odstavci 1 ústřední systém automaticky vymaže tyto údaje z ústředního systému.
Článek 13
Předčasné vymazání údajů
1. Údaje o osobě, která získá občanství některého členského státu před uplynutím doby uvedené v čl. 12 odst. 1, se vymažou z ústředního systému v souladu s čl. 27 odst. 4, jakmile se členský stát původu dozví, že dotyčná osoba získala toto občanství.
2. Ústřední systém co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin od vymazání, oznámí všem členským státům původu vymazání údajů podle odstavce 1 provedené jiným členským státem původu, jenž nalezl shodu s údaji, které tyto státy předaly o osobách uvedených v čl. 9 odst. 1 nebo v čl. 14 odst. 1.
KAPITOLA III
STÁTNÍ PŘÍSLUŠNÍCI TŘETÍCH ZEMÍ NEBO OSOBY BEZ STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOSTI ZADRŽENÍ V SOUVISLOSTI S NEOPRÁVNĚNÝM PŘEKROČENÍM VNĚJŠÍ HRANICE
Článek 14
Shromažďování a předávání údajů o otiscích prstů
1. Každý členský stát neprodleně sejme otisky všech prstů každého státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti starších 14 let, zadržených příslušnými kontrolními orgány v souvislosti s neoprávněným překročením hranice daného členského státu po zemi, po moři nebo vzduchem, ze třetí země, kteří nebyli vráceni zpět nebo kteří fyzicky zůstali na území členských států a nebyli vzati do vazby, zajištěni ani zadrženi po celou dobu mezi zadržením a vyhoštěním provedeným na základě rozhodnutí o jejich vrácení zpět.
2. Daný členský stát co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin od zadržení předá ústřednímu systému o každém státním příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti uvedených v odstavci 1, kteří nebyli vráceni zpět, následující údaje:
a)
údaje o otiscích prstů;
b)
členský stát původu, místo a datum zadržení;
c)
pohlaví;
d)
referenční číslo použité členským státem původu;
e)
datum sejmutí otisků prstů;
f)
datum předání údajů ústřednímu systému;
g)
uživatelské jméno operátora.
3. Odchylně od odstavce 2, údaje uvedené v odstavci 2 o osobách zadržených podle odstavce 1, které fyzicky zůstávají na území členských států, ale jsou drženy ve vazbě, zajištěny nebo zadrženy déle než 72 hodin, se předají před jejich propuštěním z vazby, ze zajištění nebo zadržení.
4. Nedodržení lhůty 72 hodin uvedené v odstavci 2 tohoto článku nezbavuje členské státy povinnosti sejmout otisky prstů a předat je ústřednímu systému. Pokud stav konečků prstů neumožňuje sejmout otisky prstů v takové kvalitě, která by umožnila řádné porovnání podle článku 25, členský stát původu opětovně sejme otisky prstů zadržené osobě podle odstavce 1 tohoto článku a znovu je odešle co nejrychleji, nejpozději však do 48 hodin poté, co byly úspěšně sejmuty.
5. Odchylně od odstavce 1, není-li možné sejmout otisky prstů zadržené osoby z důvodu opatření přijatých k zajištění jeho zdraví nebo k ochraně veřejného zdraví, sejme a odešle členský stát tyto otisky prstů, co nejdříve to bude možné, nejpozději však do 48 hodin poté, co tyto zdravotní důvody pominou.
V případě vážných technických problémů mohou členské státy za účelem provedení vnitrostátních záložních plánů prodloužit lhůtu 72 hodin uvedenou v odstavci 2 nejvýše o dalších 48 hodin.
Článek 15
Zaznamenávání údajů
1. Údaje uvedené v čl. 14 odst. 2 se zaznamenávají do ústředního systému.
Aniž je dotčen článek 8, zaznamenávají se údaje předané ústřednímu systému na základě čl. 14 odst. 2 pouze pro účely porovnání s údaji o žadatelích o mezinárodní ochranu předanými následně ústřednímu systému a pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2.
Ústřední systém neporovnává údaje předané na základě čl. 14 odst. 2 s žádnými údaji zaznamenanými dříve v ústředním systému ani s údaji předanými ústřednímu systému následně na základě čl. 14 odst. 2.
2. Pokud jde o porovnávání údajů o žadatelích o mezinárodní ochranu předaných ústřednímu systému následně s údaji uvedenými v odstavci 1, použijí se postupy stanovené v čl. 9 odst. 3 a 5 a v čl. 25 odst. 4.
Článek 16
Uložení údajů
1. Každý soubor údajů o státním příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti uvedených v čl. 14 odst. 1 se uloží do ústředního systému na dobu 18 měsíců ode dne, kdy byly sejmuty otisky prstů státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti. Po uplynutí této doby ústřední systém automaticky vymaže tyto údaje.
2. Údaje o státním příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti uvedených v čl. 14 odst. 1 se v souladu s čl. 28 odst. 3 vymažou z ústředního systému, jakmile členský stát původu zjistí před uplynutím 18 měsíční lhůty uvedené v odstavci 1 tohoto článku jednu z následujících skutečností:
a)
státnímu příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti bylo vydáno povolení k pobytu;
b)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti opustili území členských států;
c)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti získali občanství některého členského státu.
3. Ústřední systém co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin, oznámí všem členským státům původu vymazání údajů z důvodů uvedených v odst. 2 písm. a) nebo b) tohoto článku provedené jiným členským státem původu, jenž nalezl shodu s údaji, které tyto státy předaly o osobách uvedených v čl. 14 odst. 1.
4. Ústřední systém co nejrychleji, nejpozději však do 72 hodin, oznámí všem členským státům původu vymazání údajů z důvodů uvedených v odst. 2 písm. c) tohoto článku provedené jiným členským státem původu, jenž nalezl shodu s údaji, které tyto státy předaly o osobách uvedených v čl. 9 odst. 1 nebo v čl. 14 odst. 1.
KAPITOLA IV
STÁTNÍ PŘÍSLUŠNÍCI TŘETÍCH ZEMÍ NEBO OSOBY BEZ STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOSTI, KTEŘÍ SE NEOPRÁVNĚNĚ ZDRŽUJÍ V ČLENSKÉM STÁTĚ
Článek 17
Porovnávání údajů o otiscích prstů
1. Každý členský stát může za účelem ověření, zda státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti, kteří se ne oprávněně zdržují na jeho území, podali již dříve žádost o mezinárodní ochranu v jiném členském státě, předat ústřednímu systému jakékoli údaje o otiscích prstů, které byly sejmuty tomuto státnímu příslušníkovi třetí země nebo osobě bez státní příslušnosti starším 14 let, společně s referenčním číslem, které tento členský stát přidělil.
Obecně platí, že existují důvody pro ověření, zda státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti již dříve podali žádost o mezinárodní ochranu v jiném členském státě, pokud:
a)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti prohlašují, že již podali žádost o mezinárodní ochranu, aniž by však označili členský stát, ve kterém žádost podali;
b)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti nežádají o mezinárodní ochranu, ale namítají, že návratem do země původu by byli vystaveni nebezpečí, nebo
c)
státní příslušník třetí země nebo osoba bez státní příslušnosti se snaží jinak zabránit svému vyhoštění odmítáním spolupráce při zjišťování jejich totožnosti, zejména tím, že nepředloží žádné nebo předloží padělané doklady totožnosti.
2. Pokud se členské státy účastní postupu uvedeného v odstavci 1, předají ústřednímu systému údaje o otiscích všech prstů nebo alespoň ukazováčků, a pokud tyto chybí, otisky všech ostatních prstů státních příslušníků třetích zemí nebo osob bez státní příslušnosti uvedených v odstavci 1.
3. Údaje o otiscích prstů státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti uvedených v odstavci 1 jsou předány ústřednímu systému pouze za účelem porovnávání s údaji o otiscích prstů žadatelů o mezinárodní ochranu předanými jinými členskými státy a již zaznamenanými v ústředním systému.
Údaje o otiscích prstů takového státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti se nezaznamenávají do ústředního systému, ani se neporovnávají s údaji předanými ústřednímu systému na základě čl. 14 odst. 2.
4. Poté, co jsou výsledky porovnávání údajů o otiscích prstů předány členskému státu původu, se záznam o vyhledávání uchovává v ústředním systému pouze pro účely uvedené v článku 28. Členské státy ani ústřední systém nesmí pro jiné než uvedené účely uchovávat žádné jiné záznamy o příslušném vyhledávání.
5. Pokud jde o porovnávání údajů o otiscích prstů předaných podle tohoto článku s údaji o otiscích prstů žadatelů o mezinárodní ochranu předanými jinými členskými státy a již uloženými v ústředním systému, použijí se postupy stanovené v čl. 9 odst. 3 a 5 a ustanovení čl. 25 odst. 4.
KAPITOLA V
OSOBY POŽÍVAJÍCÍ MEZINÁRODNÍ OCHRANY
Článek 18
Označování údajů
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 označí členský stát původu, který poskytl mezinárodní ochranu žadateli o mezinárodní ochranu, jehož údaje byly již zaznamenány na základě článku 11 v ústředním systému, příslušné údaje v souladu s požadavky na elektronickou komunikaci s ústředním systémem stanovenými agenturou. Toto označení se uloží v ústředním systému v souladu s článkem 12 za účelem předání podle čl. 9 odst. 5. Ústřední systém oznámí všem členským státům původu označení údajů provedené jiným členským státem původu, jenž nalezl shodu s údaji, které tyto státy předaly o osobách uvedených v článku 9 odst. 1 nebo v článku 14 odst. 1. Členské státy původu rovněž označí odpovídající soubory údajů.
2. Údaje o osobách požívajících mezinárodní ochrany, uložené v ústředním systému a označené podle odstavce 1 tohoto článku se poskytují pro porovnání pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2 na dobu tří let ode dne, k němuž byla subjektu údajů poskytnuta mezinárodní ochrana.
Dojde-li ke shodě, ústřední systém předá údaje uvedené v čl. 11 písm. a) až k) pro všechny soubory údajů odpovídající shodě. Ústřední systém nepředá označení uvedené v odstavci 1 tohoto článku. Po uplynutí období tří let ústřední systém automaticky zablokuje předání těchto údajů v případě žádosti o porovnání pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1, ovšem ponechá tyto údaje přístupné pro porovnání pro účely uvedené v čl. 1 odst. 1 do okamžiku, kdy budou vymazány. Blokované údaje se nepředávají a ústřední systém oznámí žádajícímu státu v případě nalezení shody negativní výsledek.
3 Členský stát původu zruší označení nebo zablokování údajů týkajících se státního příslušníka třetí země nebo osoby bez státní příslušnosti, jejichž údaje byly již dříve označeny nebo blokovány podle odstavců 1 nebo 2 tohoto článku, pokud je těmto osobám odňato postavení uprchlíka nebo status doplňkové ochrany, je ukončena jeho platnost nebo je zamítnuto prodloužení jeho platnosti, a to podle článků 14 nebo 19 směrnice 2011/95/EU.
KAPITOLA VI
POSTUP POROVNÁNÍ A PŘEDÁVÁNÍ ÚDAJŮ PRO ÚČELY VYMÁHÁNÍ PRÁVA
Článek 19
Postup porovnání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 mohou určené orgány uvedené v čl. 5 odst. 1 a čl. 7 odst. 2 podat orgánu provádějícímu ověření odůvodněnou elektronickou žádost v souladu s čl. 20 odst. 1, spolu s referenčním číslem, které jí tyto orgány přidělily, o předání údajů o otiscích prstů pro porovnání s ústředním systémem prostřednictvím národního přístupového bodu. Orgán provádějící ověření po obdržení takové žádosti ověří, zda jsou splněny všechny podmínky žádosti o porovnání uvedené v článku 20, případně článku 21.
2. Jsou-li splněny všechny podmínky žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů uvedené v článku 20 nebo 21, orgán provádějící ověření postoupí žádost o porovnání národnímu přístupovému bodu, který ji zpracuje v ústředním systému v souladu s postupy stanovenými v čl. 9 odst. 3 a 5 pro účely porovnání s údaji předanými ústřednímu systému podle čl. 9 odst. 1 a čl. 14 odst. 2.
3. Ve výjimečně naléhavých případech, kdy je nutné zabránit bezprostředně hrozícímu nebezpečí souvisejícímu s teroristickým či jiným závažným trestným činem, může úřad provádějící ověření postoupit údaje o otiscích prstů národnímu přístupovému bodu pro porovnání okamžitě po obdržení žádosti od určeného orgánu a až následně ověřit, zda jsou splněny všechny podmínky žádosti o porovnání údajů o otiscích prstů uvedené v článku 20 nebo článku 21, včetně toho, zda skutečně nastal výjimečně naléhavý případ. Následné ověření se provádí bez zbytečného prodlení po vyřízení žádosti.
4. Pokud se následným ověřením zjistí, že přístup k údajům systému Eurodac nebyl odůvodněný, všechny orgány, které měly přístup k těmto údajům, tyto informace získané ze systému Eurodac vymažou a sdělí tuto skutečnost orgánu provádějícímu ověření.
Článek 20
Podmínky přístupu určených orgánů k údajům systému Eurodac
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 mohou určené orgány podat odůvodněnou elektronickou žádost o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji uloženými v ústředním systému v rámci svých pravomocí pouze tehdy, nevedlo-li ke zjištění totožnosti subjektu údajů porovnání s těmito databázemi:
-
vnitrostátní databáze otisků prstů,
-
automatizované databáze otisků prstů všech ostatních členských států podle rozhodnutí 2008/615/SVV, jsou-li porovnání technicky možná, s výjimkou případů, kdy se lze odůvodněně domnívat, že by takové porovnávání ke zjištění totožnosti subjektu údajů nevedlo. Tyto důvody se zahrnou do odůvodněné elektronické žádosti o porovnání s údaji systému Eurodac, již určený orgán zašle orgánu provádějícímu ověření, a
-
Vízový informační systém v případě splnění podmínek pro provedení příslušného porovnání stanovených v rozhodnutí Rady 2008/633/SVV;
a pokud jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
porovnání je nezbytné pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických trestných činů nebo jiných závažných trestných činů, což znamená, že existuje převažující zájem zachovat veřejnou bezpečnost, jenž prohledávání databáze opravňuje z hlediska proporcionality;
b)
porovnání je nezbytné ve specifickém případě (tzn. systematická porovnávání se neprovádějí); a
c)
existují oprávněné důvody předpokládat, že toto porovnání podstatně přispěje k prevenci, odhalování nebo vyšetřování jakýchkoli z daných trestných činů. Tyto oprávněné důvody existují zejména v případech, kdy existuje důvodné podezření, že podezřelá osoba, pachatel nebo oběť teroristického či jiného závažného trestného činu patří do jedné z kategorií, na něž se vztahuje toto nařízení.
2. Žádosti o porovnání s údaji systému Eurodac se omezují na vyhledávání na základě údajů o otiscích prstů.
Článek 21
Podmínky přístupu Europolu k údajům systému Eurodac
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 může určený orgán Europolu předložit odůvodněnou elektronickou žádost o porovnání údajů o otiscích prstů s údaji uloženými v ústředním systému v rámci mezí zmocnění Europolu a v případě, kdy je to nutné pro výkon jeho úkolů, a pouze tehdy, nevedlo-li ke zjištění totožnosti subjektu údajů porovnání údajů o otiscích prstů s údaji uloženými v některém ze systémů zpracování informací, které jsou z technického i právního hlediska Europolu přístupné, a v případě, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
porovnání je nezbytné s cílem podpořit a posílit činnost členských států v rámci prevence, odhalování nebo vyšetřování teroristických či jiných závažných trestných činů spadajících do pravomocí Europolu, což znamená, že existuje převažující zájem zachovat veřejnou bezpečnost, jenž prohledávání databáze opravňuje z hlediska proporcionality;
b)
porovnání je nezbytné ve specifickém případě (tzn. systematická porovnávání se neprovádějí); a
c)
existují oprávněné důvody předpokládat, že toto porovnání podstatně přispěje k prevenci, odhalování nebo vyšetřování jakýchkoli z daných trestných činů. Tyto oprávněné důvody existují zejména v případech, kdy existuje důvodné podezření, že podezřelá osoba, pachatel nebo oběť teroristického či jiného závažného trestného činu patří do jedné z kategorií, na něž se vztahuje toto nařízení.
2. Žádosti o porovnání s údaji systému Eurodac se omezují na porovnávání údajů o otiscích prstů.
3. Zpracování informací získaných Europolem z porovnání s údaji ze systému Eurodac podléhá povolení členského státu původu. Takové povolení lze získat prostřednictvím národní jednotky Europolu daného členského státu.
Článek 22
Komunikace mezi určenými orgány, orgány provádějícími ověření a národními přístupovými body
1. Aniž je dotčen článek 26, musí být veškerá komunikace mezi určenými orgány, orgány provádějícími ověření a národními přístupovými body zabezpečena a musí probíhat elektronicky.
2. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 zpracovává členský stát otisky prstů digitálně a předává je v datovém formátu uvedeném v příloze I, aby se zajistilo, že porovnání lze provést prostřednictvím počítačového systému rozpoznávání otisků prstů.
KAPITOLA VII
ZPRACOVÁNÍ ÚDAJŮ, OCHRANA ÚDAJŮ A ODPOVĚDNOST
Článek 23
Odpovědnost za zpracování údajů
1. Členský stát původu je odpovědný za
a)
snímání otisků prstů v souladu s právem;
b)
předávání údajů o otiscích prstů a dalších údajů uvedených v článku 11, čl. 14 odst. 2 a čl. 17 odst. 2 ústřednímu systému v souladu s právem;
c)
přesnost a aktuálnost údajů v době předání ústřednímu systému;
d)
zaznamenávání, ukládání, opravy a vymazávání údajů v ústředním systému v souladu s právem, aniž jsou dotčeny povinnosti agentury;
e)
zpracování výsledků porovnávání údajů o otiscích prstů předaných ústředním systémem v souladu s právem.
2. V souladu s článkem 34 zajistí členský stát původu zabezpečení údajů uvedených v odstavci 1 před předáváním ústřednímu systému a během něho, jakož i zabezpečení údajů, které od ústředního systému obdrží.
3. Členský stát původu je odpovědný za konečné určení totožnosti údajů podle čl. 25 odst. 4.
4. Agentura zajistí, aby byl ústřední systém provozován v souladu s tímto nařízením. Agentura zejména:
a)
přijímá opatření k zajištění toho, aby osoby pracující s ústředním systémem zpracovávaly údaje zaznamenané v tomto systému pouze v souladu s účelem systému Eurodac vymezeným v čl. 1 odst. 1;
b)
přijímá nezbytná opatření k zajištění zabezpečení ústředního systému v souladu s článkem 34;
c)
zajišťuje, aby přístup k ústřednímu systému měly pouze osoby oprávněné s ním pracovat, aniž je dotčena pravomoc evropského inspektora ochrany údajů.
Agentura uvědomí o opatřeních, která přijme k provedení prvního pododstavce, Evropský parlament, Radu a evropského inspektora ochrany údajů.
Článek 24
Předání
1. Otisky prstů se digitálně zpracují a předají v datovém formátu uvedeném v příloze I. V míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému stanoví agentura technické požadavky na předávání datového formátu členskými státy ústřednímu systému a naopak. Agentura zajistí že údaje o otiscích prstů předané členskými státy lze porovnávat počítačovým systémem rozpoznávání otisků prstů.
2. Členské státy předávají údaje uvedené v článku 11, čl. 14 odst. 2 a čl. 17 odst. 2 elektronicky. Údaje uvedené v článku 11 a čl. 14 odst. 2 se automaticky zaznamenávají v ústředním systému. V míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému stanoví agentura technické požadavky pro zajištění toho, aby údaje mohly být řádně elektronicky předávány z členských států do ústředního systému a naopak.
3. Referenční číslo uvedené v čl. 11 písm. d), čl. 14 odst. 2 písm. d), v čl. 17 odst. 1 a v čl. 19 odst. 1 umožňuje údaje jednoznačně přiřadit k jedné konkrétní osobě a členskému státu, který údaje předává. Dále umožňuje zjistit, zda se tyto údaje vztahují k osobě uvedené v čl. 9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 nebo čl. 17 odst. 1.
4. Referenční číslo začíná identifikačním písmenem nebo písmeny, kterými je v souladu s normou uvedenou v příloze I identifikován členský stát předávající údaje. Za identifikačním písmenem nebo písmeny následuje identifikace kategorie osob nebo žádostí. Číslice „1“ označuje údaje vztahující se k osobám uvedeným v čl. 9 odst. 1, číslice „2“ k osobám podle čl. 14 odst. 1, číslice „3“ k osobám podle čl. 17 odst. 1, číslice „4“ k žádostem podle článku 20, číslice „5“ k žádostem podle článku 21 a číslice „9“ k žádostem podle článku 29.
5. Agentura stanoví pro členské státy nezbytné technické postupy zaručující, že údaje, které obdrží ústřední systém, budou jednoznačné.
6 Ústřední systém potvrdí přijetí předaných údajů co nejdříve. Za tímto účelem stanoví agentura nezbytné technické požadavky k zajištění toho, aby členské státy na požádání obdržely potvrzení o přijetí.
Článek 25
Provádění porovnávání a předávání výsledků
1. Členské státy zajistí předávání údajů o otiscích prstů v kvalitě dostatečné pro účely porovnávání prostřednictvím počítačového systému rozpoznávání otisků prstů. V míře nezbytné pro zajištění velmi vysoké úrovně přesnosti výsledků porovnávání prováděného ústředním systémem stanoví agentura přiměřenou kvalitu předávaných údajů o otiscích prstů. Ústřední systém zkontroluje kvalitu předaných údajů o otiscích prstů co nejdříve. Pokud údaje o otiscích prstů neumožňují porovnávání za použití počítačového systému rozpoznávání otisků prstů, ústřední systém informuje daný členský stát. Uvedený členský stát potom předá údaje o otiscích prstů přiměřené kvality s použitím stejného referenčního čísla, jaké měl předchozí soubor údajů.
2. Ústřední systém provádí porovnávání v pořadí, v jakém žádosti přicházejí. Každá žádost musí být vyřízena do 24 hodin. Členský stát může z důvodů souvisejících s vnitrostátními právními předpisy požadovat, aby zvláště naléhavá porovnání byla provedena do jedné hodiny. Pokud nelze tyto lhůty dodržet kvůli okolnostem, za které neodpovídá agentura, zpracuje ústřední systém žádost přednostně, jakmile tyto okolnosti pominou. V takových případech stanoví agentura v míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému kritéria pro zajištění přednostního vyřizování žádostí.
3. V míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému stanoví agentura provozní postupy pro zpracování přijatých údajů a pro předávání výsledků porovnávání.
4. Výsledky porovnávání jsou ihned kontrolovány v přijímajícím členském státě odborníkem na daktyloskopii, jak je vymezen v souladu s vnitrostátními pravidly, který je speciálně vyškolen v různých metodách porovnávání otisků prstů, jež toto nařízení upravuje. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení provádí konečné určení totožnosti členský stát původu ve spolupráci s dotčenými členskými státy na základě článku 34 nařízení(EU) č. 604/2013
Informace obdržené z ústředního systému o ostatních údajích, které se projevily jako nespolehlivé, jsou vymazány, jakmile se nespolehlivost těchto údajů prokáže.
5. Pokud z konečného určení totožnosti podle odstavce 4 vyplyne, že výsledek porovnávání obdržený z ústředního systému neodpovídá údajům o otiscích prstů zaslaným k porovnání, členské státy okamžitě vymaží výsledek porovnání a sdělí co nejrychleji, nejpozději však do tří pracovních dnů, tuto skutečnost Komisi a agentuře.
Článek 26
Komunikace mezi členskými státy a ústředním systémem
Údaje předávané členskými státy ústřednímu systému a naopak využívají komunikační infrastrukturu. V míře nezbytné pro účinný provoz ústředního systému stanoví agentura technické postupy nezbytné pro používání komunikační infrastruktury.
Článek 27
Přístup k údajům zaznamenaným v systému Eurodac, opravy nebo vymazání těchto údajů
1. Členský stát původu má přístup k údajům, které předal a které jsou zaznamenány v ústředním systému v souladu s tímto nařízením.
Žádný členský stát nemůže vyhledávat v údajích předaných jiným členským státem, ani takové údaje obdržet, kromě údajů pocházejících z porovnávání podle čl. 9 odst. 5.
2. Orgány členských států, které mají na základě odstavce 1 tohoto článku přístup k údajům zaznamenaným v ústředním systému, jsou orgány určené jednotlivými členskými státy pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1. Při tomto určení každý členský stát přesně uvede jednotku odpovědnou za provádění úkolů souvisejících s uplatňováním tohoto nařízení. Každý členský stát neprodleně sdělí Komisi a agentuře seznam těchto jednotek a všechny změny v tomto seznamu. Agentura zveřejní souhrnný seznam v Úředním věstníku Evropské unie. V případě změn v tomto seznamu zveřejňuje agentura aktualizovaný souhrnný seznam jednou ročně na internetu.
3. Pouze členský stát původu má právo změnit údaje, které předal ústřednímu systému, opravami nebo doplněním těchto údajů, nebo je vymazat, aniž je dotčeno vymazávání prováděné na základě čl. 12 odst. 2 nebo čl. 16 odst. 1.
4. Jestliže má členský stát nebo agentura informace nasvědčující tomu, že údaje zaznamenané v ústředním systému jsou věcně nesprávné, upozorní na to co nejdříve členský stát původu.
Jestliže má členský stát informace nasvědčující tomu, že údaje byly zaznamenány do ústředního systému v rozporu s tímto nařízením, upozorní na to co nejdříve agenturu, Komisi a členský stát původu. Členský stát původu dané údaje zkontroluje a v případě nutnosti je bez odkladu změní nebo vymaže.
5. Agentura nepředá ani nezpřístupní údaje zaznamenané v ústředním systému orgánům žádné třetí země. Tento zákaz se nepoužije na předávání těchto údajů do třetích zemí, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 604/2013.
Článek 28
Uchovávání záznamů
1. Agentura uchovává záznamy o všech úkonech zpracování údajů v rámci ústředního systému. Tyto záznamy vypovídají o účelu přístupu, o datu a čase, o předaných údajích, o údajích použitých pro dotazování, o názvu jednotky, která údaje vložila nebo vyhledávala, a o jménech odpovědných osob.
2. Záznamy podle odstavce 1 tohoto článku lze použít pouze pro sledování přípustnosti zpracovávání údajů z hlediska ochrany údajů a pro zajištění zabezpečení údajů v souladu s článkem 34. Záznamy musí být chráněny vhodnými opatřeními proti neoprávněnému přístupu a smazány po uplynutí jednoho roku od uplynutí doby uložení údajů podle čl. 12 odst. 1 a čl. 16 odst. 1, pokud nejsou nezbytné pro již zahájené kontrolní postupy.
3. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 přijme každý členský stát v souvislosti se svým vnitrostátním systémem opatření nezbytná k dosažení cílů stanovených v odstavci 1 a 2 tohoto článku. Každý členský stát navíc vede záznamy o pracovnících řádně zmocněných k vkládání nebo vyhledávání údajů.
Článek 29
Práva subjektu údajů
1. Každou osobu, na kterou se vztahuje čl. 9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 nebo čl. 17 odst. 1, informuje členský stát původu písemně a v případě nutnosti i ústně, v jazyce, jemuž rozumí nebo o němž se lze důvodně domnívat, že mu rozumí, o
a)
totožnosti správce ve smyslu čl. 2 písm. d) směrnice 95/46/ES a případně jeho zástupce;
b)
účelu, pro který budou údaje o této osobě zpracovány systémem Eurodac, včetně popisu cílů nařízení (EU) č. 604/2013, v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení, a srozumitelně a za použití jasného a jednoduchého jazyka jí vysvětlí, že členským státům a Europolu lze pro účely vymáhání práva poskytnout přístup k systému Eurodac;
c)
příjemcích údajů;
d)
povinnosti nechat si sejmout otisky prstů, pokud jde o osoby uvedené v čl.9 odst. 1 nebo čl. 14 odst. 1;
e)
právu na přístup k údajům o ní a jejím právu požadovat opravu nesprávných údajů o ní nebo vymazání údajů o ní, a které byly zpracovány v rozporu se zákonem, jakož i o právu obdržet informace o postupech při uplatňování těchto práv, včetně kontaktních údajů správce a vnitrostátních orgánů dozoru podle čl. 30 odst. 1.
2. Pokud jde o osobu, na kterou se vztahuje čl. 9 odst. 1 nebo čl. 14 odst. 1, jsou jí informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku poskytnuty při snímání otisků prstů.
Pokud jde o osobu, na kterou se vztahuje čl. 17 odst. 1, jsou jí informace uvedené v odstavci 1 tohoto článku poskytnuty nejpozději při předání údajů o ní ústřednímu systému. Tato povinnost neplatí, pokud se poskytnutí těchto informací ukáže jako nemožné nebo pokud by vyžadovalo nepřiměřené úsilí.
Je-li osoba, které se týká čl.9 odst. 1, čl. 14 odst. 1 a čl. 17 odst. 1, nezletilá, poskytne jí členský stát informace způsobem přiměřeným jejímu věku.
3. Postupem podle čl. 44 odst. 2 nařízení(EU) č. 604/2013 se vypracuje společný leták obsahující alespoň informace podle odstavce 1 tohoto článku a informace podle čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení.
Leták musí být jasný, jednoduchý a sepsaný v jazyce, jemuž daná osoba rozumí nebo o němž se lze důvodně domnívat, že mu rozumí.
Leták musí být vypracován takovým způsobem, aby měly členské státy možnost doplnit do něho další informace týkající se konkrétního členského státu. Tyto specifické informace zahrnují alespoň práav subjektu údajů a možnost pomoci ze strany vnitrostátních orgánů dozoru a i kontaktní údaje kanceláře správce a vnitrostátních orgánů dozoru.
4. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení může v každém členském státě každý subjekt údajů v souladu s právními předpisy a postupy daného státu vykonávat práva stanovená článkem 12 směrnice 95/46/ES.
Aniž je dotčena povinnost poskytnout další informace v souladu s čl. 12 písm. a) směrnice 95/46/ES, má subjekt údajů právo získat sdělení o údajích, které se ho týkají a které jsou zaznamenány v ústředním systému, a o členském státě, který je předal ústřednímu systému. Tento přístup k údajům může poskytnout pouze některý členský stát.
5. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 může v každém členském státě každá osoba požadovat opravu údajů, které jsou věcně nesprávné, nebo o vymazání údajů zaznamenaných v rozporu se zákonem. Opravu a vymazání provede bez zbytečného odkladu členský stát, který údaje předal, v souladu s vnitrostátními právními předpisy a postupy.
6. Pokud je právo na opravu a vymazání pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 vykonáváno v jiném členském státě, než který předal údaje, spojí se orgány tohoto členského státu s orgány členského státu nebo států, které tyto údaje předaly, aby mohly zkontrolovat správnost údajů a zákonnost jejich předání a zaznamenání v ústředním systému.
7. Pokud vyjde najevo, že údaje zaznamenané v ústředním systému jsou věcně nesprávné nebo byly zaznamenány v rozporu se zákonem, členský stát, který je předal, tyto údaje pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 opraví nebo vymaže v souladu s čl. 27 odst. 3. Tento členský stát subjektu údajů bez zbytečného odkladu písemně potvrdí, že provedl opravu nebo vymazání údajů o něm.
8. Jestliže členský stát, který předal údaje, nesouhlasí s tím, že údaje zaznamenané v ústředním systému jsou věcně nesprávné nebo byly zaznamenány v rozporu se zákonem, sdělí pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 bez zbytečného odkladu písemně subjektu údajů důvody, proč nehodlá tyto údaje opravit nebo vymazat.
Tento členský stát také subjektu údajů poskytne poučení o krocích, které může učinit, nepřijme-li poskytnuté vysvětlení. To zahrnuje informace, jak podat žalobu nebo případně stížnost příslušným orgánům nebo soudům daného členského státu, a o veškeré finanční nebo jiné pomoci dostupné v souladu s právními předpisy a postupy daného členského státu.
9. Každá žádost podle odstavců 4 a 5 musí obsahovat všechny podrobnosti nutné k určení totožnosti subjektu údajů, včetně otisků prstů. Tyto údaje se použijí výhradně k umožnění výkonu práv uvedených v odstavcích 4 a 5 a jsou vymazány ihned poté.
10. Příslušné orgány členských států aktivně spolupracují na bezodkladném uplatnění práv stanovených v odstavcích 5, 6 a 7.
11. Požádá-li subjekt údajů o poskytnutí údajů, které se ho týkají, v souladu s odstavcem 4, příslušný orgán uchová písemný záznam o podání této žádosti a způsobu jejího řešení a neprodleně jej zpřístupní vnitrostátním orgánům dozoru.
12. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení pomáhá v každém členském státě jeho orgán dozoru v souladu s čl. 28 odst. 4 směrnice 95/46/ES subjektu údajů na základě její žádosti při výkonu jejích práv.
13. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení orgán členského státu, který předal údaje, a orgán dozoru členského státu, ve kterém se nachází subjekt údajů, tomuto subjektu pomáhají, a pokud o to požádá, radí mu při výkonu jeho práv na opravu nebo vymazání údajů. Oba tyto orgány dozoru za tímto účelem spolupracují. Žádosti o takovouto pomoc mohou být podány orgánu dozoru členského státu, ve kterém se nachází subjekt údajů, a ten je předá orgánu členského státu, který předal údaje.
14. V každém členském státě může každá osoba v souladu s právními předpisy a postupy daného státu podat žalobu nebo případně stížnost příslušným orgánům nebo soudům daného státu, pokud je jí odepřeno právo přístupu stanovené v odstavci 4.
15. Každá osoba může v souladu s právními předpisy a postupy členského státu, který předal údaje, podat žalobu nebo, je-li to vhodné, stížnost příslušným orgánům nebo soudům daného státu ohledně údajů, které se k ní vztahují a jsou zaznamenány v ústředním systému, za účelem výkonu svých práv podle odstavce 5. Povinnost orgánů dozoru členských států pomáhat subjektu údajů, a pokud o to požádá, radit mu v souladu s odstavcem 13 trvá během celého řízení.
Článek 30
Dozor vykonávaný orgány dozoru členských států
1. Pro účely stanovené v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení každý členský stát zajistí, aby jeho orgán nebo orgány dozoru určené podle čl. 28 odst. 1 směrnice 95/46/ES dohlížely nezávisle a v souladu s jeho vnitrostátními právními předpisy na zákonnost zpracování osobních údajů daným členským státem v souladu s tímto nařízením, včetně jejich předání ústřednímu systému.
2. Každý členský stát zajistí, aby jeho orgán dozoru měl možnost poradit se s osobami s dostatečnými znalostmi v oboru daktyloskopie.
Článek 31
Dozor vykonávaný evropským inspektorem ochrany údajů
1. Evropský inspektor ochrany údajů zajišťuje, aby bylo veškeré zpracovávání osobních údajů v systému Eurodac, zejména činnosti prováděné agenturou, prováděno v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001 a tímto nařízením.
2. Evropský inspektor ochrany údajů zajišťuje, aby byl alespoň každým třetím rokem v souladu s mezinárodními auditorskými standardy proveden audit činností agentury souvisejících se zpracováváním osobních údajů. Zpráva o tomto auditu se zasílá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, agentuře a vnitrostátním orgánům dozoru. Agentura má možnost se k zprávě před jejím přijetím vyjádřit.
Článek 32
Spolupráce orgánů dozoru členských států s evropským inspektorem ochrany údajů
1. Vnitrostátní orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů v rozsahu svých pravomocí aktivně spolupracují v rámci svých povinností a zajišťují koordinovaný dozor nad systémem Eurodac.
2. Členské státy zajistí, aby nezávislý orgán každoročně provedl v souladu s čl. 33 odst. 2 audit zpracování osobních údajů pro účely uvedené v čl. 1 odst. 2, jehož součástí je i analýza vzorku odůvodněných elektronických žádostí.
Zpráva o auditu se připojí k výroční zprávě členských států uvedené v čl. 40 odst. 7.
3. Vnitrostátní orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů si v rozsahu svých pravomocí vyměňují důležité informace, vzájemně si pomáhají při provádění auditů a inspekcí, posuzují potíže vznikající při výkladu a uplatňování tohoto nařízení, zkoumají obtíže s výkonem nezávislého dozoru nebo při výkonu práv subjektů údajů, vypracovávají harmonizované návrhy společných řešení všech obtíží a podle potřeby zvyšují informovanost o právech na ochranu údajů.
4. Pro účely odstavce 3 se vnitrostátní orgány dozoru a evropský inspektor ochrany údajů setkávají nejméně dvakrát ročně. Náklady na tato setkání nese a jejich organizaci zajišťuje evropský inspektor ochrany údajů. Na prvním setkání se přijme jednací řád. Podle potřeby se společně vypracovávají další pracovní metody. Jednou za dva roky se zasílá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a agentuře společná zpráva o činnostech.
Článek 33
Ochrana osobních údajů pro účely vymáhání práva
1. Každý členský stát zajistí, aby ustanovení přijatá v rámci vnitrostátních právních předpisů, kterými se provádí rámcové rozhodnutí 2008/977/SVV, byla rovněž použitelná na zpracování osobních údajů jejich vnitrostátními orgány pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení.
2. Sledování zákonnosti zpracování osobních údajů podle tohoto nařízení členským státem pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení, včetně předávání těchto údajů do systému Eurodac a z něho, provádějí vnitrostátní orgány dozoru určené podle rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV.
3. Zpracovávání osobních údajů Europolem podle tohoto nařízení probíhá v souladu s rozhodnutím 2009/371/SVV a dohlíží na ně nezávislý externí inspektor ochrany údajů. Na zpracování osobních údajů Europolem podle tohoto nařízení se tudíž použijí ustanovení článku 30, 31 a 32 uvedeného rozhodnutí. Nezávislý externí inspektor ochrany údajů zajistí, aby práva fyzických osob nebyla porušována.
4. Osobní údaje získané podle tohoto nařízení ze systému Eurodac pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 se zpracovávají pouze pro účely prevence, odhalování nebo vyšetřování konkrétního případu, pro nějž daný členský stát nebo Europol podal žádost o příslušné údaje.
5. Ústřední systém, určené orgány a orgány provádějící ověření a Europol uchovávají záznam o vyhledávání údajů, aby vnitrostátním orgánům pro ochranu údajů a evropskému inspektorovi ochrany údajů umožnily kontrolovat, zda jsou údaje zpracovávány v souladu s předpisy Unie pro ochranu údajů, a to i pro účely vedení záznamů pro účely vypracovávání výročních zpráv uvedených v čl. 40 odst. 7. Osobní údaje získané za jiným než výše uvedeným účelem a rovněž záznamy o jejich vyhledávání se vymažou ze všech vnitrostátních souborů a souborů Europolu po uplynutí jednoho měsíce, jestliže údaje nejsou potřebné pro účely specifického probíhajícího vyšetřování trestné činnosti, jež bylo důvodem žádosti daného členského státu nebo Europolu o příslušné údaje.
Článek 34
Zabezpečení údajů
1. Členský stát původu zajistí zabezpečení údajů před jejich předáváním ústřednímu systému a během něho.
2. Každý členský stát přijme pro všechny údaje zpracované jeho příslušnými orgány podle tohoto nařízení nezbytná opatření, včetně přijetí bezpečnostního plánu, aby:
a)
údaje fyzicky chránil, mimo jiné vypracováním plánů pro mimořádné situace na ochranu kritické infrastruktury;
b)
zabránil neoprávněným osobám v přístupu do vnitrostátních zařízení, ve kterých členský stát provádí činnosti v souladu s cíli systému Eurodac (kontroly při vstupu do zařízení);
c)
zabránil neoprávněnému čtení, kopírování, úpravám a vymazání nosičů údajů (kontrola nosičů údajů);
d)
zabránil neoprávněnému vkládání údajů a neoprávněnému prohlížení, změnám nebo vymazávání uložených osobních údajů (kontrola uložení);
e)
zabránil neoprávněnému zpracování údajů v systému Eurodac a jakékoli neoprávněné úpravě nebo vymazání údajů zpracovávaných v systému Eurodac (kontrola vstupu údajů);
f)
zajistil, aby osoby oprávněné k přístupu do systému Eurodac měly přístup pouze k údajům, na které se vztahuje jejich oprávnění k přístupu, a pouze s pomocí individuálních a jednoznačných totožností uživatele a chráněných režimů přístupu k informacím (kontrola přístupu k údajům);
g)
zajistil, aby všechny orgány s právem přístupu do systému Eurodac vytvořily profily popisující funkce a povinnosti osob, jež jsou oprávněny k údajům přistupovat a údaje vkládat, aktualizovat, vymazávat nebo vyhledávat, a aby tyto profily a veškeré další související informace, jež mohou orgány potřebovat pro účely dozoru, na žádost neprodleně zpřístupnily vnitrostátním orgánům dozoru uvedeným v článku 28 směrnice 95/46/ES a článku 25 rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV (profily pracovníků);
h)
zajistil, aby bylo možné ověřit a zjistit, kterým orgánům se mohou osobní údaje předávat prostřednictvím zařízení pro předávání údajů (kontrola předávání údajů);
i)
zajistil možnost ověření a zjištění, které údaje byly v systému Eurodac zpracovány, kdy, kým a za jakým účelem (kontrola zaznamenávání údajů);
j)
zabránil neoprávněnému čtení, kopírování, úpravám a vymazávání osobních údajů během jejich předávání ze systému Eurodac a do něho nebo během přepravy nosičů údajů, zejména prostřednictvím vhodných technik šifrování (kontrola přepravy);
k)
sledoval účinnost bezpečnostních opatření uvedených v tomto odstavci a přijal nezbytná organizační opatření související s interním sledováním, aby zajistil dodržování tohoto nařízení (interní kontrola) a do 24 hodin automatické odhalování jakýchkoli událostí, které vznikly v důsledku uplatňování opatření uvedených v písmenech b) až j) a mohou poukazovat na bezpečnostní incident.
3. Členské státy informují agenturu o bezpečnostních incidentech, které ve svém systému odhalily. Agentura informuje o bezpečnostních incidentech členské státy, Europol a evropského inspektora ochrany údajů. Dotčené členské státy, agentura a Europol během bezpečnostního incidentu vzájemně spolupracují.
4. Agentura přijme opatření nezbytná k dosažení cílů stanovených v odstavci 2, pokud jde o provoz systému Eurodac, včetně přijetí bezpečnostního plánu.
Článek 35
Zákaz předávání údajů třetím zemím, mezinárodním organizacím a soukromým subjektům
1. Osobní údaje získané členským státem nebo Europolem podle tohoto nařízení z ústředního systému nesmí být předávány nebo zpřístupňovány žádné třetí zemi, mezinárodní organizaci ani soukromému subjektu usazenému v Unii nebo mimo ni. Tento zákaz se uplatní i v případě, že jsou tyto údaje dále zpracovávány na vnitrostátní úrovni nebo mezi členskými státy ve smyslu čl. 2 písm. b) rámcového rozhodnutí 2008/977/SVV.
2. Osobní údaje, které pocházejí z některého členského státu a jsou pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 vyměňovány mezi členskými státy na základě zjištěné shody, nesmí být předávány třetím zemím, hrozí-li vážné nebezpečí, že subjekty údajů mohou být v důsledku předání těchto informací vystaveny mučení, nelidskému a ponižujícímu zacházení nebo trestům nebo mohou čelit jakémukoli jinému porušování základních práv.
3. Zákazem uvedeným v odstavcích 1 a 2 není dotčeno právo členských států předávat tyto údaje třetím zemím, na které se vztahuje nařízení (EU) č. 604/2013.
Článek 36
Vedení protokolů a dokumentace
1. Každý členský stát a Europol zajistí, aby všechny úkony zpracování údajů pro účely stanovené v čl. 1 odst. 2 plynoucí z žádostí o porovnání s údaji systému Eurodac byly zaprotokolovány nebo zdokumentovány pro účely kontroly přípustnosti žádosti, sledování zákonnosti zpracování údajů a neporušenosti a zabezpečení údajů a pro účely vlastní kontroly.
2. Protokol nebo dokumentace musí v každém případě obsahovat:
a)
přesný účel žádosti o porovnání, včetně příslušné podoby teroristického trestného činu nebo jiného závažného trestného činu, a v případě Europolu přesný účel žádosti o porovnání;
b)
rozumné důvody pro to, aby nebylo provedeno porovnání s jinými členskými státy podle rozhodnutí 2008/615/SVV v souladu s čl. 20 odst. 1 tohoto nařízení;
c)
odkaz na vnitrostátní spis;
d)
datum a přesný čas zaslání žádosti národního přístupového bodu o porovnání do ústředního systému;
e)
název orgánu, který požádal o přístup za účelem porovnání, a jméno odpovědné osoby, která podala žádost a zpracovala údaje;
f)
případně využití postupu v naléhavém případě uvedeného v čl. 19 odst. 3 a rozhodnutí přijaté s ohledem na následné ověření;
g)
údaje použité pro porovnání;
h)
podle vnitrostátních pravidel nebo rozhodnutí 2009/371/SVV identifikační značku úředníka, který provedl vyhledání, a úředníka, který vyhledání nebo poskytnutí údajů nařídil.
3. Protokoly a dokumentace se použijí pouze pro sledování zákonnosti zpracování údajů z hlediska ochrany údajů a pro zajištění zabezpečení údajů. Pro sledování a hodnocení uvedené v článku 40 smějí být použity pouze protokoly obsahující jiné než osobní údaje. Příslušné vnitrostátní orgány dozoru odpovědné za kontrolu přípustnosti žádosti a sledování zákonnosti zpracování údajů a neporušenosti a zabezpečení údajů mají na požádání přístup k těmto protokolům za účelem plnění svých povinností.
Článek 37
Odpovědnost
1. Každá osoba nebo členský stát poškozený následkem protiprávního zpracování nebo jakéhokoli jednání neslučitelného s tímto nařízením je oprávněn obdržet náhradu škody od členského státu odpovědného za způsobenou škodu. Tento stát je zcela nebo částečně zproštěn své odpovědnosti, pokud prokáže, že neodpovídá za událost vedoucí ke vzniku škody.
2. Pokud nesplnění povinností plynoucích z tohoto nařízení členským státem způsobí škodu ústřednímu systému, je tento členský stát za takovou škodu odpovědný, kromě případu, kdy agentura nebo jiný členský stát neučinily přiměřené kroky s cílem předejít této škodě nebo zmírnit její následky.
3. Uplatnění nároku na náhradu za škodu uvedenou v odstavcích 1 a 2 vůči členskému státu se řídí vnitrostátními právními předpisy žalovaného členského státu.
KAPITOLA VIII
ZMĚNY NAŘÍZENÍ (EU) č. 1077/2011
Článek 38
Změny nařízení (EU) č. 1077/2011
Nařízení (EU) č. 1077/2011 se mění takto:
1)
Článek 5 se nahrazuje tímto:
„Článek 5
Úkoly související se systémem Eurodac”
V souvislosti se systémem Eurodac plní agentura:
a)
úkoly, kterými ji pověřuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013 o zřízení 26. června 2013 systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování nařízení (EU) č. 604/2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států,]a pro podávání žádostí orgánů pro vymáhání práva členských států a Europolu o porovnání údajů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva (17); a
b)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání systému Eurodac.
2)
Ustanovení čl. 12 odst. 1 se mění takto:
a)
písmena u) a v) se nahrazují tímto:
„u)
přijímá výroční zprávu o činnosti ústředního systému Eurodac podle čl. 40 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013;
v)
vyjadřuje se ke zprávám evropského inspektora ochrany údajů o auditech podle čl. 45 odst. 2 nařízení (ES) č. 1987/2006, čl. 42 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008 a čl. 31 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013 a zajišťuje patřičná opatření v návaznosti na audit;“
b)
písmeno x) se nahrazuje tímto:
„x)
vypracovává statistiky o činnosti ústředního systému Eurodac podle čl. 8 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013“;
c)
písmeno z) se nahrazuje tímto:
„z)
zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu určených útvarů podle čl. 27 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013“;
3)
V článku 15 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Europol a Eurojust se mohou účastnit zasedání správní rady jako pozorovatelé, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se SIS II v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol se také může účastnit zasedání správní rady jako pozorovatel, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se VIS v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2008/633/SVV nebo otázky týkající se systému Eurodac a související s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 603/2013.“
4)
Článek 17 se mění takto:
a)
V odstavci 5 se písmeno g) nahrazuje tímto:
„g)
aniž je dotčen článek 17 služebního řádu, stanoví požadavky na důvěrnost údajů k zajištění souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1987/2006, článkem 17 rozhodnutí 2007/533/SVV, čl. 26 odst. 9 nařízení (ES) č. 767/2008 a čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) Evropského parlamentu a Rady č. 603/2013;“
b)
V odstavci 6 se písmeno i) nahrazuje tímto:
„i)
zpráv o technickém fungování jednotlivých rozsáhlých informačních systémů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. t) a výroční zprávy o činnosti ústředního systému Eurodac uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. u), na základě výsledků sledování a hodnocení.“
5)
V článku 19 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Europol a Eurojust mohou každý jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II. Europol může také jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS a do poradní skupiny pro systém Eurodac.“.
KAPITOLA IX
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 39
Náklady
1. Náklady spojené se zřízením a provozem ústředního systému a komunikační infrastruktury jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropské unie.
2. Náklady na národní přístupové body a náklady na jejich připojení k ústřednímu systému jsou hrazeny jednotlivými členskými státy.
3. Každý členský stát a Europol vytvoří a udržují na vlastní náklady technickou infrastrukturu nezbytnou k provádění tohoto nařízení a jsou odpovědné za úhradu svých nákladů plynoucích ze žádostí o porovnání s údaji systému Eurodac pro účely uvedené v čl 1 odst. 2.
Článek 40
Výroční zpráva: sledování a hodnocení
1. Agentura předkládá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a evropskému inspektorovi ochrany údajů výroční zprávu o činnostech ústředního systému, včetně jeho technického fungování a zabezpečení. Výroční zpráva obsahuje informace o řízení a výkonu systému Eurodac vzhledem k předem určeným kvantitativním ukazatelům úkolů uvedených v odstavci 2.
2. Agentura zajistí zavedení postupů ke sledování fungování ústředního systému vzhledem k cílům týkajícím se výsledků, efektivity nákladů a kvality služeb.
3. Pro účely technické údržby, vypracovávání zpráv a statistik má agentura přístup k nezbytným informacím, které se týkají zpracovávání údajů v ústředním systému.
4. Do 20. července 2018 a poté každé čtyři roky předloží Komise celkové hodnocení systému Eurodac posuzující dosažené výsledky vzhledem k cílům a dopad na základní práva, mimo jiné to, zda přístup do systému pro účely vymáhání práva nevedl k nepřímé diskriminaci osob, kterých se toto nařízení týká, a hodnotící trvalou platnost základních zásad a důsledky pro budoucí provoz a vypracuje nezbytná doporučení. Komise předá tato hodnocení Evropskému parlamentu a Radě.
5. Členské státy poskytují agentuře a Komisi informace nezbytné k vypracování zpráv podle odstavce 1.
6. Agentura, členské státy a Europol poskytují Komisi informace nezbytné pro přípravu hodnotících zpráv uvedených v odstavci 4. Tyto informace nesmějí ohrozit pracovní metody ani obsahovat informace, které prozrazují zdroje, pracovníky nebo vyšetřování určených orgánů.
7. Každý členský stát a Europol vypracují při dodržení vnitrostátních právních předpisů o zveřejňování citlivých informací výroční zprávu o účinnosti porovnávání údajů o otiscích prstů s údaji systému Eurodac pro účely vymáhání práva, která obsahuje informace a statistické údaje o:
-
přesném účelu porovnání, včetně druhu teroristického trestného činu nebo závažného trestného činu,
-
skutečnostech zakládajících důvodné podezření,
-
opodstatněných důvodech pro to, aby nebylo provedeno porovnání s jinými členskými státy podle rozhodnutí 2008/615/SVV v souladu s čl. 20 odst. 1 tohoto nařízení,
-
počtu žádostí o porovnání,
-
počtu a druhu případů, které byly završeny úspěšným určením totožnosti,
-
potřebě a využití postupu pro výjimečně naléhavé případy včetně případů, kdy orgán provádějící ověření při následném ověření výjimečnou naléhavost neuznal.
Výroční zprávy členských států a Europolu se předají Komisi do 30. června následujícího roku.
8. Na základě výročních zpráv členských států a Europolu uvedených v odstavci 7 a celkového hodnocení uvedeného v odstavci 4, zpracuje Komise výroční zprávu o přístupu do systému Eurodac pro účely vymáhání práva a předá ji Evropskému parlamentu, Radě a evropskému inspektorovi ochrany údajů.
Článek 41
Sankce
Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby se na jakékoli zpracování údajů vložených do ústředního systému v rozporu s účelem systému Eurodac stanoveným v článku 1 vztahovaly v souladu s vnitrostátním právem účinné, přiměřené a odrazující sankce, včetně správních nebo trestních sankcí.
Článek 42
Místní působnost
Toto nařízení se nevztahuje na území, na která se nevztahuje nařízení (EU) č. 604/2013.
Článek 43
Oznámení určených orgánů a orgánů provádějících ověření
1. Nejpozději 20. října 2013 každý členský stát oznámí Komisi své určené orgány a provozní jednotky uvedené v čl. 5 odst. 3 a svůj orgán provádějící ověření a bezodkladně oznámí jakoukoli jejich změnu.
2. Nejpozději 20. října 2013 Europol oznámí Komisi svůj určený orgán, svůj orgán provádějící ověření a národní přístupový bod, který určil, a bezodkladně oznámí jakoukoli jejich změnu.
3. Komise každoročně zveřejní informace uvedené v odstavcích 1 a 2 v Úředním věstníku Evropské unie a.formou elektronické publikace, kterou zpřístupní na internetu a kterou stále aktualizuje.
Článek 44
Přechodná ustanovení
Údaje blokované v ústředním systému podle článku 12 nařízení (ES) č. 2725/2000 se odblokují a označí v souladu s čl. 18 odst. 1 tohoto nařízení dne 20. července 2015.
Článek 45
Zrušení
Nařízení (ES) č. 2725/2000 a nařízení Rady (ES) č. 407/2002 se zrušují s účinkem ode dne 20. července 2015.
Odkazy na zrušená nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze III.
Článek 46
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení se použije od 20. července 2015.
Členské státy oznámí Komisi a agentuře, že přijaly technická opatření nezbytná k předávání údajů ústřednímu systému, co nejdříve, nejpozději však 20. července 2015.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
V Bruselu dne 26. června 2013.
UREDBA (EU) št. 603/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 26. junija 2013
o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in o zahtevah za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona, ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1077/2011 o ustanovitvi Evropske agencije za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice (prenovitev)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 78(2)(e), člena 87(2)(a) in člena 88(2)(a) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
ob upoštevanju mnenja Evropskega nadzornika za varstvo podatkov (1),
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Potrebne so številne bistvene spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (3) in Uredbe Sveta (ES) št. 407/2002 z dne 28. februarja 2002 o pravilih za izvedbo Uredbe (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (4). Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeni uredbi prenoviti.
(2)
Skupna azilna politika, vključno s skupnim evropskim azilnim sistemom, je sestavni del cilja Evropske unije glede postopne vzpostavitve območja svobode, varnosti in pravice, odprtega za tiste, ki jih okoliščine prisilijo v iskanje mednarodne zaščite v Uniji.
(3)
Evropski svet je na zasedanju 4. novembra 2004 sprejel haaški program, v katerem so določeni cilji, ki naj bi se na področju svobode, varnosti in pravice izvedli v obdobju 2005-2010. Evropski pakt o priseljevanju in azilu, ki ga je potrdil Evropski svet na zasedanju 15. in 16. oktobra 2008, je pozval k dokončanju skupnega evropskega azilnega sistema z uvedbo enotnega postopka, ki bi vključeval skupna jamstva ter enoten status za begunce in za osebe, upravičene do subsidiarne zaščite.
(4)
Za namene uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (5), je treba ugotoviti istovetnost prosilcev za mednarodno zaščito in oseb, prijetih zaradi nezakonitega prehoda zunanjih meja Unije. Za učinkovito uporabo Uredbe (EU) št. 604/2013, zlasti člena 18(1)(b) in (d) navedene uredbe, je tudi zaželeno, da se vsaki državi članici omogoči preverjanje, ali je državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki je bila odkrita med nezakonitim bivanjem na ozemlju te države, že zaprosila za mednarodno zaščito v drugi državi članici.
(5)
Prstni odtisi so pomemben element pri ugotavljanju natančne istovetnosti takšnih oseb. Zato je treba vzpostaviti sistem za primerjavo podatkov o njihovih prstnih odtisih.
(6)
Zaradi navedenega je treba vzpostaviti sistem, imenovan Eurodac, ki je sestavljen iz centralnega sistema, v katerem bo delovala računalniško podprta osrednja zbirka podatkov o prstnih odtisih, ter iz elektronskih naprav za posredovanje podatkov med državami članicami in centralnim sistemom (v nadaljnjem besedilu: komunikacijska infrastruktura).
(7)
Haaški program je pozval k izboljšanju dostopa do obstoječih podatkovnih zbirk Unije. Poleg tega je stockholmski program pozval k ciljno usmerjenemu zbiranju podatkov ter razvoju izmenjave informacij in z njo povezanih orodij, ki ga usmerjajo potrebe kazenskega pregona.
(8)
V okviru boja proti terorističnim dejanjem in drugim hudim kaznivim dejanjem je bistveno, da imajo organi kazenskega pregona za opravljanje svojih nalog najpopolnejše ter najbolj posodobljene informacije. Informacije, ki jih vsebuje sistem Eurodac, so nujne zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj, navedenih v Okvirnem sklepu Sveta 2002/475/PNZ z dne 13. junija 2002 o boju proti terorizmu (6) ali drugih hudih kaznivih dejanj, navedenih v Okvirnem sklepu Sveta 2002/584/PNZ z dne 13. junija 2002 o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (7). Zato bi morali biti podatki iz sistema Eurodac na razpolago pod pogoji iz te uredbe, da jih imenovani organi držav članic in Evropski policijski urad (v nadaljnjem besedilu: Europol) uporabijo za primerjavo.
(9)
Pristojnosti, ki se podelijo organom kazenskega pregona za dostop do sistema Eurodac, ne bi smele posegati v pravico prosilca za mednarodno zaščito, da se njegova prošnja obravnava pravočasno in v skladu z ustreznim pravom. Tudi vsi nadaljnji postopki po „zadetku“ v sistemu Eurodac ne bi smeli posegati v to pravico.
(10)
Komisija je v svojem Sporočilu Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 24. novembra 2005 o izboljšani učinkovitosti, povečani interoperabilnosti in sinergijah med evropskimi zbirkami podatkov na področju pravosodja in notranjih zadev navedla, da bi lahko organi, odgovorni za notranjo varnost, imeli dostop do sistema Eurodac v točno določenih primerih, kadar gre za utemeljen sum, da je storilec terorističnega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja zaprosil za mednarodno zaščito. Komisija je v navedenem sporočilu tudi ugotovila, da načelo sorazmernosti zahteva poizvedovanje v sistemu Eurodac za takšne namene, samo kadar obstaja prevladujoča skrb za javno varnost, torej če je dejanje storilca kaznivega dejanja ali terorista, katerega istovetnost je treba ugotoviti, tako hudo, da upravičuje poizvedovanje v zbirki podatkov, kamor so vpisane nekaznovane osebe, ter da mora biti prag za organe, odgovorne za notranjo varnost, za poizvedovanje v sistemu Eurodac zato vedno znatno višji kot prag za poizvedovanje v kazenskih zbirkah podatkov.
(11)
Poleg tega igra Europol ključno vlogo pri sodelovanju med organi držav članic na področju preiskovanja čezmejnega kriminala, pri spodbujanju preprečevanja, analiziranja in preiskovanja kriminala v vsej Uniji. Posledično bi moral imeti Europol dostop do podatkov iz sistema Eurodac v okviru svojih nalog in v skladu s Sklepom Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (8).
(12)
Zahtevam Europola za primerjavo podatkov v sistemu Eurodac bi se moralo odobriti le v posebnih primerih, v posebnih okoliščinah in pod strogimi pogoji.
(13)
Glede na to, da je bil sistem Eurodac prvotno vzpostavljen za omogočanje lažje uporabe Dublinske konvencije, dostop do sistema Eurodac zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj pomeni spremembo prvotnega namena sistema Eurodac, ki posega v temeljno pravico posameznika, katerega osebni podatki se obdelujejo v sistemu Eurodac, do spoštovanja zasebnega življenja. Vsako tako poseganje mora biti skladno s pravom, ki mora biti dovolj natančno opredeljeno, da posameznikom omogoči, da prilagodijo svoje vedenje, posameznike mora tudi ščititi pred samovoljo ter mora dovolj jasno navesti obseg prostega preudarka, poverjenega pristojnim organom, in način njegovega uveljavljanja. Vsako poseganje mora biti v demokratični družbi nujno za zaščito upravičenega in sorazmernega interesa ter sorazmerno s pravno upravičenim ciljem, ki ga skuša doseči.
(14)
Čeprav prvotni namen vzpostavitve sistema Eurodac ni zahteval možnosti za primerjanje podatkov s podatkovno zbirko na podlagi sledi prstnih odtisov, torej daktiloskopskih sledi, ki se lahko najdejo na kraju kaznivega dejanja, je taka možnost bistvena na področju policijskega sodelovanja. Možnost primerjanja sledi prstnih odtisov s podatki o prstnih odtisih, shranjenimi v sistemu Eurodac, v primerih, ko obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da storilec kaznivega dejanja ali žrtev sodi v eno izmed kategorij, ki jih zajema ta uredba, bo imenovanim organom v državah članicah zagotovila dragoceno orodje za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, ko so na primer sledi prstnih odtisov edini dokazi, ki so na kraju kaznivega dejanja na voljo.
(15)
V tej uredbi so določeni tudi pogoji, pod katerimi bi bilo treba odobriti zahteve za primerjavo podatkov o prstnih odtisih s podatki iz sistema Eurodac zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, ter potrebni zaščitni ukrepi, s katerimi se zaščiti temeljna pravica posameznika, katerega osebni podatki se obdelujejo v sistemu Eurodac, do spoštovanja zasebnega življenja. Strogost teh pogojev odraža dejstvo, da so v podatkovno zbirko Eurodac vpisani podatki o prstnih odtisih oseb, za katere se ne domneva, da so storile teroristično dejanje ali drugo hudo kaznivo dejanje.
(16)
Za zagotovitev enake obravnave vseh prosilcev za mednarodno zaščito in upravičencev do mednarodne zaščite, pa tudi za zagotovitev usklajenosti z veljavnim pravnim redom Unije na področju azila, zlasti z Direktivo 2011/95/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da so upravičeni do mednarodne zaščite, glede enotnega statusa beguncev ali oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite, in glede vsebine te zaščite (9) ter Uredbo (EU) št. 604/2013, je primerno razširiti področje uporabe te uredbe z vključitvijo prosilcev za subsidiarno zaščito in oseb, upravičenih do subsidiarne zaščite.
(17)
Poleg tega je treba državam članicam naložiti, da vsakemu prosilcu za mednarodno zaščito ter vsakemu državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva, prijeti zaradi nezakonitega prehoda zunanje meje države članice, ki je dopolnila vsaj 14 let, nemudoma vzamejo prstne odtise in posreduje podatke o prstnih odtisih.
(18)
Določiti je treba natančna pravila za posredovanje takšnih podatkov o prstnih odtisih v centralni sistem, zapis takšnih podatkov o prstnih odtisih in drugih pomembnih podatkov v centralni sistem, njihovo hranjenje, primerjavo z drugimi podatki o prstnih odtisih, posredovanje rezultatov takšne primerjave ter označevanje in izbris zapisanih podatkov. Takšna pravila so lahko za različne kategorije državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva različna in bi morala biti prilagojena njihovemu posebnemu položaju.
(19)
Države članice bi morale zagotoviti, da je posredovanje podatkov o prstnih odtisih ustrezne kakovosti za primerjavo z računalniško podprtim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov. Vsi organi s pravico do dostopa do sistema Eurodac bi morali vlagati v ustrezno usposabljanje in potrebno tehnološko opremo. Organi s pravico do dostopa do sistema Eurodac bi morali Evropsko agencijo za operativno upravljanje obsežnih informacijskih sistemov s področja svobode, varnosti in pravice, ustanovljeno z Uredbo (EU) št. 1077/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (10) (v nadaljnjem besedilu: Agencija) obveščati o posebnih težavah v zvezi s kakovostjo podatkov, da se te težave odpravijo.
(20)
Vsaka začasna ali trajna nezmožnost odvzema prstnih odtisov in/ali posredovanja podatkov o prstnih odtisih iz razlogov, kot so nezadostna kakovost podatkov za ustrezno primerjanje, tehnične težave, razlogov, ki so povezani z varovanjem zdravja, ali zaradi tega, ker je posameznik, na katerega se nanašajo podatki, nezmožen za odvzem njegovih prstnih odtisov ali mu jih ni mogoče odvzeti, zaradi razmer, na katere ne more vplivati, ne bi smela negativno vplivati na obravnavanje in odločitev o prošnji za mednarodno zaščito, ki jo je vložila ta oseba.
(21)
Zadetke iz sistema Eurodac bi moral preveriti usposobljen strokovnjak za prstne odtise, da se zagotovita ustrezna določitev odgovornosti v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 in natančna istovetnost osumljenca kaznivega dejanja ali žrtve kaznivega dejanja, katere podatki so morebiti shranjeni v sistemu Eurodac.
(22)
Državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki so zaprosili za mednarodno zaščito v eni od držav članic, imajo lahko možnost, da po daljšem časovnem obdobju zaprosijo za mednarodno zaščito v drugi državi članici. Zato bi moralo biti najdaljše obdobje hranjenja podatkov o prstnih odtisih v centralnem sistemu precej dolgo. Glede na to, da večina državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, ki ostanejo v Uniji več let, po tem času pridobi urejen status ali celo državljanstvo države članice, bi moralo deset let šteti za razumno obdobje za hranjenje podatkov o prstnih odtisih.
(23)
Čas hranjenja bi moral biti v določenih posebnih primerih, kadar ni potrebe, da bi podatke o prstnih odtisih hranili tako dolgo, krajši. Podatke o prstnih odtisih bi morali izbrisati takoj, ko državljan tretje države ali oseba brez državljanstva pridobi državljanstvo ene od držav članic.
(24)
Primerno je, da se hranijo podatki, ki se nanašajo na posameznike, katerih prstni odtisi so že bili prvotno zapisani v sistemu Eurodac v času vložitve njihove prošnje za mednarodno zaščito in katerim je bila odobrena mednarodna zaščita v državi članici, da bi se omogočilo primerjanje teh podatkov s podatki, zapisanimi ob vložitvi prošnje za mednarodno zaščito.
(25)
Agencija je od dneva, ko je prevzela svojo odgovornost, torej 1. decembra 2012, pooblaščena za opravljanje nalog Komisije v zvezi z operativnim upravljanjem sistema Eurodac v skladu s to uredbo in za nekatere naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo. Agencija bi morala prevzeti naloge, za katere je pooblaščena v skladu s to uredbo, zadevne določbe Uredbe (EU) št. 1077/2011 pa bi bilo treba ustrezno spremeniti. Poleg tega bi moral imeti Europol na sejah upravnega odbora Agencije status opazovalca, ko so na dnevnem redu vprašanja, povezana z uporabo te uredbe o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do iskanja podatkov po sistemu Eurodac zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. Europolu bi bilo treba omogočiti, da v svetovalno skupino za Eurodac Agencije imenuje svojega predstavnika.
(26)
Kadrovski predpisi za uradnike Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi za uradnike) in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogoji za zaposlitev), določeni v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (11) (skupaj v nadaljnjem besedilu: Kadrovski predpisi) bi se morali uporabljati za vse zaposlene na Agenciji, ki se ukvarjajo z vprašanji, ki se nanašajo na to uredbo.
(27)
Jasno je treba določiti odgovornost Komisije in Agencije v zvezi s centralnim sistemom in komunikacijsko infrastrukturo ter odgovornost držav članic v zvezi z obdelavo in varovanjem podatkov, dostopom do zapisanih podatkov ter njihovim popravljanjem.
(28)
Treba je imenovati pristojne organe držav članic in nacionalno dostopno točko, prek katere se zahteva primerjava s podatki iz sistema Eurodac, ter voditi evidenco operativnih enot, ki so v okviru imenovanih organov pooblaščene, da zahtevajo tako primerjavo za posebne namene preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj.
(29)
Zahteve za primerjavo s podatki, shranjenimi v centralnem sistemu, bi morale vložiti operativne enote v okviru imenovanih organov pri nacionalni dostopni točki prek organa, pristojnega za preverjanje, in bi morale biti obrazložene. Operativne enote v okviru imenovanih organov, ki so pooblaščene, da zahtevajo primerjave s podatki iz sistema Eurodac, ne bi smele opravljati funkcije organa, pristojnega za preverjanje. Organi, pristojni za preverjanje, bi morali biti neodvisni od imenovanih organov in odgovorni, da neodvisno zagotovijo strogo izpolnjevanje pogojev za dostop, kakor jih določa ta uredba. Organi, pristojni za preverjanje, bi morali nato zahtevo za primerjavo prek nacionalne dostopne točke brez navedbe razlogov za to posredovati centralnemu sistemu, po tem ko preverijo, ali so izpolnjeni vsi pogoji za dostop. V izjemno nujnih primerih, kadar je predčasni dostop do podatkov potreben za odziv na posebno in dejansko grožnjo, povezano s terorističnimi dejanji ali drugimi hudimi kaznivimi dejanji, bi moral organ, pristojen za preverjanje, zahtevo najprej obdelati in šele naknadno opraviti preverjanje.
(30)
Imenovani organ in organ, pristojen za preverjanje, sta lahko del iste organizacije, če je to dovoljeno v okviru nacionalnega prava, vendar bi moral organ, pristojen za preverjanje, pri opravljanju nalog v okviru te uredbe delovati neodvisno.
(31)
Da se zaščitijo osebni podatki in da se ne dopuščajo sistematične primerjave, ki bi jih bilo treba prepovedati, bi bilo treba obdelovanje podatkov iz sistema Eurodac opraviti le v posebnih primerih ter po potrebi zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. Poseben primer obstaja predvsem takrat, kadar je zahteva za primerjavo povezana bodisi z določeno in konkretno situacijo bodisi z določeno in konkretno nevarnostjo, povezano s terorističnim dejanjem ali drugim hudim kaznivim dejanjem bodisi z določenimi osebami, glede katerih obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da bodo storile ali so storile kakršna koli takšna kazniva dejanja. Poseben primer obstaja tudi, kadar je zahteva za primerjavo povezana z osebo, ki je žrtev terorističnega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja. Imenovani organi in Europol bi morali primerjavo s sistemom Eurodac zahtevati torej le, če imajo utemeljene razloge za domnevo, da bodo s takšno primerjavo podatkov dobili informacije, ki jim bodo znatno pomagale pri preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj.
(32)
Poleg tega bi bilo treba dostop dovoliti le pod pogojem, da se s primerjavo s podatki iz nacionalnih podatkovnih zbirk prstnih odtisov in iz sistemov za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov vseh drugih držav članic v skladu s Sklepom Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (12), ni ugotovila identiteta posameznika, na katerega se nanašajo podatki. Za izpolnitev tega pogoja mora država članica prosilka opraviti primerjave s podatki iz sistemov za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov vseh drugih držav članic v skladu s Sklepom 2008/615/PNZ, ki so tehnično na voljo, razen če ta država članica lahko to upraviči z utemeljenimi razlogi za domnevo, da se pri tem ne bo ugotovila identiteta posameznika, na katerega se nanašajo podatki. Taki utemeljeni razlogi zlasti obstajajo, če posamezen primer operativno ali za namene preiskovanja ni povezan s posamezno državo članico. S tem pogojem se zahteva, da država članica prosilka na področju podatkov o prstnih odtisih predhodno pravno in tehnično izvede Sklep 2008/615/PNZ, saj preverjanje podatkov v sistemu Eurodac zaradi kazenskega pregona ne bi smelo biti dopuščeno, če niso najprej opravljeni omenjeni koraki.
(33)
Imenovani organi bi morali pred iskanjem v sistemu Eurodac opraviti tudi poizvedbo v vizumskem informacijskem sistemu (VIS) v skladu s Sklepom Sveta 2008/633/PNZ z dne 23. junija 2008 o dostopu imenovanih organov držav članic in Europola do vizumskega informacijskega sistema (VIS) za iskanje podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja terorističnih dejanj in drugih hudih kaznivih dejanj (13), če so izpolnjeni pogoji za primerjavo.
(34)
Države članice bi morale za učinkovito primerjavo in izmenjavo osebnih podatkov v celoti izvrševati in uporabljati veljavne mednarodne sporazume, pa tudi veljavno pravo Unije o izmenjavi osebnih podatkov, zlasti Sklep 2008/615/PNZ.
(35)
Največja korist otroka bi morala biti najpomembnejše vodilo držav članic pri uporabi te uredbe. Kadar država članica prosilka ugotovi, da se podatki iz sistema Eurodac nanašajo na mladoletnika, lahko država članica prosilka te podatke uporabi le za namene kazenskega pregona v skladu z zakonodajo navedene države, ki velja za mladoletnike in v skladu z obveznostjo, da najprej upošteva največjo korist otroka.
(36)
Medtem ko bodo nepogodbeno odgovornost Unije v zvezi z delovanjem sistema Eurodac urejale ustrezne določbe Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), je za nepogodbeno odgovornost držav članic v zvezi z delovanjem sistema treba vzpostaviti posebna pravila.
(37)
Ker cilja te uredbe, namreč vzpostaviti sistem za primerjavo podatkov o prstnih odtisih za pomoč pri izvajanju azilne politike Unije, že zaradi njegove narave države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker se ta cilj lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU). V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.
(38)
Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (14) se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo skladno s to uredbo izvajajo države članice, razen če tako obdelavo izvajajo imenovani organi držav članic ali organi držav članic, pristojni za preverjanje, zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj.
(39)
Za obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvajajo organi držav članic zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj v skladu s to uredbo bi moral veljati standard varstva osebnih podatkov v okviru nacionalnega prava, ki je v skladu z Okvirnim sklepom Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (15).
(40)
Načela iz Direktive 95/46/ES glede varstva pravic in svoboščin posameznikov, predvsem njihove pravice do zasebnosti, bi se morala pri obdelavi osebnih podatkov dopolniti ali razjasniti, zlasti na nekaterih področjih.
(41)
Prepovedati bi bilo treba prenos osebnih podatkov, ki jih na podlagi te uredbe pridobi država članica ali Europol iz centralnega sistema, kateri koli tretji državi ali mednarodni organizaciji ali zasebnemu subjektu s sedežem v Uniji ali zunaj nje, da se zagotovi pravica do azila in da so prosilci za mednarodno zaščito zaščiteni pred tem, da bi se njihovi podatki razkrili tretji državi. To pomeni, da države članice ne bi smele pošiljati informacij, pridobljenih iz centralnega sistema, ki se nanašajo na: državo(-e) članico(-e) izvora; kraj in datum vložitve prošnje za mednarodno zaščito; sklicno številko, ki jo je uporabila država članica izvora; datum odvzema prstnih odtisov in datum, na katerega je(so) država(-e) članica(-e) podatke posredovala(-e) v sistem Eurodac; identifikacijsko številko operaterja; in vse informacije, povezane s kakršnim koli prenosom podatkov v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013. Ta prepoved ne bi smela posegati v pravico držav članic do pošiljanja takih podatkov tretjim državam, v katerih se uporablja Uredba (EU) št. 604/2013, zato da imajo države članice za namene te uredbe možnost sodelovanja s takimi tretjimi državami.
(42)
Nacionalni nadzorni organi bi morali spremljati, ali države članice zakonito obdelujejo osebne podatke, nadzorni organ, vzpostavljen s Sklepom 2009/371/PNZ, pa bi moral spremljati, ali Europol zakonito izvaja dejavnosti obdelave podatkov.
(43)
Obdelava osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije pri uporabi te uredbe poteka v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (16) ter zlasti s členoma 21 in 22 navedene uredbe, ki se nanašata na zaupnost in varnost obdelave. Nekatere točke, ki se nanašajo na odgovornost za obdelavo podatkov in nadzor varstva podatkov, pa bi bilo treba pojasniti in pri tem upoštevati, da je varstvo podatkov ključno za uspešno delovanje sistema Eurodac ter da so varnost podatkov, visoka tehnološka kakovost in zakonitost poizvedb bistvene za nemoteno in pravilno delovanje sistema Eurodac in za lažjo uporabo Uredbe (EU) št. 604/2013.
(44)
Posameznika, na katerega se nanašajo podatki, bi bilo treba obvestiti o namenu, za katerega se bodo njegovi podatki obdelali v sistemu Eurodac, vključno z opisom ciljev iz Uredbe (EU) št. 604/2013, ter o tem, kako utegnejo organi kazenskega pregona te podatke uporabiti.
(45)
Primerno je, da nacionalni nadzorni organi spremljajo zakonitost obdelave osebnih podatkov, ki jo izvajajo države članice, Evropski nadzornik za varstvo osebnih podatkov pa bi moral na podlagi Uredbe (ES) št. 45/2001 spremljati dejavnosti institucij, organov, uradov in agencij Unije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov pri uporabi te uredbe.
(46)
Države članice, Evropski parlament, Svet in Komisija bi morali zagotoviti, da so nacionalni in evropski nadzorni organi zmožni ustrezno nadzirati uporabo podatkov iz sistema Eurodac in dostop do njih.
(47)
Primerno je, da se delovanje sistema Eurodac spremlja in ocenjuje v rednih časovnih presledkih, pri čemer je treba preverjati tudi, ali je dostop zaradi kazenskega pregona povzročil posredno diskriminacijo prosilcev za mednarodno zaščito, kot je omenjeno v oceni Komisije o skladnosti te uredbe z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). Agencija bi morala Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti letno poročilo o dejavnostih centralnega sistema.
(48)
Države članice bi morale določiti sistem učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni, s katerimi bi sankcionirale obdelavo podatkov iz centralnega sistema, ki je v nasprotju z namenom sistema Eurodac.
(49)
Države članice je treba obvestiti o statusu posameznih azilnih postopkov, da bi se olajšala ustrezna uporaba Uredbe (EU) št. 604/2013.
(50)
Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, posebej uveljavljena z Listino. Namen te uredbe je zlasti poskrbeti za polno spoštovanje varstva osebnih podatkov in pravice do iskanja mednarodne zaščite ter spodbujati uporabo členov 8 in 18 Listine. Ta uredba bi se zato morala ustrezno uporabljati.
(51)
V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen PEU in PDEU, Danska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.
(52)
V skladu s členom 3 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, je Združeno kraljestvo podalo uradno obvestilo, da želi sodelovati pri sprejetju in uporabi te uredbe.
(53)
V skladu s členoma 1 in 2 Protokola (št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, ki je priložen PEU in PDEU, in brez poseganja v člen 4 navedenega protokola, Irska ne sodeluje pri sprejetju te uredbe, ki zato zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.
(54)
Ozemeljsko veljavnost te uredbe je primerno omejiti, tako da se prilagodi ozemeljski veljavnosti Uredbe (EU) št. 604/2013 -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
POGLAVJE I
SPLOŠNE DOLOČBE
Člen 1
Namen sistema Eurodac
1. S to uredbo se vzpostavi sistem pod imenom Eurodac, katerega namen je pomoč pri določanju države članice, ki je v skladu z Uredbo (EU) št. 604/2013 odgovorna za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in tudi sicer omogočanje lažje uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013 pod pogoji iz te uredbe.
2. Ta uredba določa tudi pogoje, pod katerimi lahko imenovani organi držav članic in Evropski policijski urad (Europol) zahtevajo primerjavo podatkov o prstnih odtisih s tistimi iz centralnega sistema za namene kazenskega pregona.
3. Brez poseganja v obdelavo podatkov, ki jih država članica izvora nameni za sistem Eurodac in ki so vsebovani v njenih podatkovnih zbirkah, vzpostavljenih v skladu z njenim nacionalnim pravom, se smejo v okviru sistema Eurodac podatki o prstnih odtisih in drugi osebni podatki obdelovati zgolj za namene, določene v tej uredbi in členu 34(1) Uredbe (EU) št. 604/2013.
Člen 2
Opredelitev pojmov
1. V tej uredbi:
(a)
‧prosilec za mednarodno zaščito‧ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je podala prošnjo za mednarodno zaščito, kot je opredeljena v členu 2(h) Direktive 2011/95/EU, glede katere dokončna odločitev še ni bila sprejeta;
(b)
‧država članica izvora‧ pomeni:
(i)
v zvezi z osebo iz člena 9(1) državo članico, ki posreduje osebne podatke centralnemu sistemu in prejema rezultate primerjave;
(ii)
v zvezi z osebo iz člena 14(1) državo članico, ki posreduje osebne podatke centralnemu sistemu;
(iii)
v zvezi z osebo iz člena 17(1) državo članico, ki posreduje osebne podatke centralnemu sistemu in prejema rezultate primerjave;
(c)
‧upravičenec do mednarodne zaščite‧ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki se ji prizna mednarodna zaščita, kot je opredeljena v členu 2(a) Direktive 2011/95/EU;
(d)
‧zadetek‧ pomeni, da je centralni sistem s primerjavo ugotovil, da se podatki o prstnih odtisih, zapisani v računalniško podprti osrednji podatkovni zbirki, ujemajo s tistimi, ki jih je posredovala v zvezi z neko osebo ena od držav članic, brez poseganja v dolžnost držav članic, da nemudoma preverijo rezultate primerjave v skladu s členom 25(4).
(e)
‧nacionalna dostopna točka‧ pomeni imenovani nacionalni sistem, ki je povezan s centralnim sistemom;
(f)
‧Agencija‧ pomeni Agencijo, ustanovljeno z Uredbo (EU) št. 1077/2011;
(g)
‧Europol‧ pomeni Evropski policijski urad, ustanovljen s Sklepom 2009/371/PNZ;
(h)
‧podatki iz sistema Eurodac‧ pomenijo vse podatke, shranjene v centralnem sistemu v skladu s členom 11 in členom 14(2);
(i)
‧kazenski pregon‧ pomeni, preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj;
(j)
‧teroristična dejanja‧ pomenijo kazniva dejanja po nacionalnim pravu, ki ustrezajo ali so enakovredna tistim iz členov 1 do 4 Okvirnega sklepa 2002/475/PNZ;
(k)
‧huda kazniva dejanja‧ pomenijo oblike kriminala, ki ustrezajo ali so enakovredna kaznivim dejanjem iz člena 2(2) Okvirnega Sklepa 2002/584/PNZ, če so po nacionalnem pravu kazniva z zaporno kaznijo ali ukrepom, vezanim na odvzem prostosti do najmanj treh let;
(l)
‧podatki o prstnih odtisih‧ pomenijo podatke o bodisi prstnih odtisih vseh prstov ali vsaj obeh kazalcev, če slednja manjkata, pa odtisih vseh ostalih prstov osebe, bodisi sledeh prstnih odtisov.
2. Izrazi, opredeljeni v členu 2 Direktive 95/46/ES, imajo enak pomen v tej uredbi, kolikor osebne podatke obdelajo organi držav članic za namene iz člena 1(1) te uredbe.
3. Če ni drugače določeno, imajo izrazi, opredeljeni v členu 2 Uredbe (EU) št. 604/2013v tej uredbi enak pomen.
4. Izrazi, opredeljeni v členu 2 Okvirnega sklepa 2008/977/PNZ, imajo enak pomen v tej uredbi, kolikor osebne podatke obdelajo organi držav članic za namene iz člena 1(2) te uredbe.
Člen 3
Arhitektura sistema in osnovna načela
1. Sistem Eurodac je sestavljen iz:
(a)
računalniško podprte osrednje podatkovne zbirke prstnih odtisov (v nadaljnjem besedilu: centralni sistem), ki jo sestavljata:
(i)
centralna enota,
(ii)
načrt in sistem neprekinjenega delovanja;
(b)
komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom in državami članicami, ki zagotavlja šifrirano virtualno omrežje, namenjeno podatkom sistema Eurodac (v nadaljnjem besedilu: komunikacijska infrastruktura).
2. Vsaka država članica ima eno samo nacionalno dostopno točko.
3. Podatki o osebah iz členov 9(1), 14(1) in 17(1), ki se obdelujejo v centralnem sistemu, se obdelujejo v imenu države članice izvora pod pogoji, določenimi v tej uredbi, in se ločijo z ustreznimi tehničnimi sredstvi.
4. Pravila, ki veljajo za sistem Eurodac, se uporabljajo tudi za postopke, ki jih države članice opravijo od trenutka posredovanja podatkov v centralni sistem do takrat, ko se začnejo uporabljati rezultati primerjave.
5. Postopek odvzemanja prstnih odtisov se določi in uporablja v skladu s prakso zadevne države članice ter v skladu z zaščitnimi klavzulami iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah.
Člen 4
Operativno upravljanje
1. Za operativno upravljanje sistema Eurodac je odgovorna Agencija.
Operativno upravljanje sistema Eurodac v skladu s to uredbo obsega vse naloge, ki so potrebne za delovanje sistema Eurodac 24 ur na dan in 7 dni na teden, zlasti vzdrževalna dela in tehnični razvoj, ki so potrebni za zagotovitev zadovoljive operativne kakovosti delovanja sistema, zlasti glede časa, potrebnega za poizvedovanje v centralnem sistemu. Pripravita se načrt in sistem neprekinjenega delovanja, pri čemer se upoštevajo potrebe po vzdrževanju in nepredvidene prekinitve delovanja sistema, vključno z vplivom ukrepov za neprekinjeno delovanje na varstvo podatkov in varnost.
Agencija v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da se za centralni sistem vedno uporabljajo najboljše razpoložljive in najvarnejše tehnologije in tehnike, ki so predmet analize stroškov in koristi.
2. Agencija je odgovorna za naslednje naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo:
(a)
nadzor;
(b)
varnost;
(c)
usklajevanje odnosov med državami članicami in ponudnikom.
3. Komisija je odgovorna za vse naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo, ki niso naloge iz odstavka 2, zlasti za:
(a)
izvrševanje proračuna;
(b)
nabavo in posodabljanje;
(c)
pogodbena vprašanja.
4. Brez poseganja v člen 17 Kadrovskih predpisov Agencija za vse svoje osebje, ki dela s podatki sistema Eurodac, uporablja ustrezna pravila glede poklicne molčečnosti ali druge enakovredne dolžnosti glede zaupnosti. Ta obveza velja tudi po tem, ko tako osebje zapusti urad ali prekine delovno razmerje, ali po zaključku njihovih dolžnosti.
Člen 5
Imenovani organi držav članic za namene kazenskega pregona
1. Za namene iz člena 1(2) države članice imenujejo organe, ki so pooblaščeni, da zahtevajo primerjave podatkov iz sistema Eurodac v skladu s to uredbo. Imenovani organi so organi držav članic, odgovorni za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj. Imenovani organi ne vključujejo agencij ali enot, ki so odgovorne izključno za obveščevalno dejavnost v zvezi z državno varnostjo.
2. Vsaka država članica vodi evidenco imenovanih organov.
3. Vsaka država članica vodi evidenco operativnih enot, ki so v okviru imenovanih organov pooblaščene, da zahtevajo primerjave s podatki iz sistema Eurodac prek nacionalne dostopne točke.
Člen 6
Organi držav članic, pristojni za preverjanje za namene kazenskega pregona
1. Vsaka država članica za namene iz člena 1(2) imenuje nacionalni organ ali enoto takega organa, da deluje kot organ, pristojen za preverjanje. Organ, pristojen za preverjanje, je organ države članice, odgovoren za preprečevanje, odkrivanje ali preiskovanje terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj.
Imenovani organ in organ, pristojen za preverjanje, sta lahko dela iste organizacije, če je to dovoljeno v okviru nacionalnega prava, vendar organ, pristojen za preverjanje, pri opravljanju nalog v okviru te uredbe deluje neodvisno. Organ, pristojen za preverjanje, je ločen od operativnih enot iz člena 5(3) in od njih ne sprejema navodil v zvezi z izidom preverjanja.
Države članice lahko v okviru izpolnjevanja svojih ustavnih ali zakonskih zahtev imenujejo več organov, pristojnih za preverjanje, ki odražajo njihov organizacijski in administrativni ustroj.
2. Organ, pristojen za preverjanje, zagotovi, da so izpolnjeni pogoji, v skladu s katerimi se zahtevajo primerjave prstnih odtisov s podatki iz sistema Eurodac.
Le ustrezno pooblaščeno osebje organa, pristojnega za preverjanje, ima pooblastila, da sprejme in posreduje zahtevo za dostop do sistema Eurodac v skladu s členom 19.
Le organ, pristojen za preverjanje, je pooblaščen za posredovanje zahtev za primerjavo prstnih odtisov nacionalni dostopni točki.
Člen 7
Europol
1. Europol za namene iz člena 1(2) imenuje posebno enoto, ki jo sestavljajo ustrezno pooblaščeni uradniki Europola, da deluje kot organ, pristojen za preverjanje, ki pri opravljanju nalog v okviru te uredbe deluje neodvisno od imenovanega organa iz odstavka 2 tega člena in od imenovanega organa ne sprejema navodil v zvezi z izidom preverjanja. Ta enota zagotovi, da so izpolnjeni pogoji, v skladu s katerimi se zahtevajo primerjave prstnih odtisov s podatki iz sistema Eurodac. Europol v soglasju s katero koli državo članico imenuje nacionalno dostopno točko te države članice, prek katere se centralnemu sistemu sporočijo zahteve za primerjavo podatkov o prstnih odtisih.
2. Za namene iz člena 1(2) Europol imenuje operativno enoto, ki je pooblaščena, da zahteva primerjave s podatki iz sistema Eurodac prek nacionalne dostopne točke. Imenovani organ je operativna enota Europola, ki je pristojna za zbiranje, shranjevanje, obdelovanje, analiziranje in izmenjavo informacij v podporo in za krepitev ukrepov držav članic pri preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, za katere je pristojen Europol.
Člen 8
Statistika
1. Agencija vsako četrtletje pripravi statistični prikaz dela centralnega sistema, iz katerega je razvidno zlasti:
(a)
število posredovanih nizov podatkov o osebah iz členov 9(1), 14(1) in 17(1);
(b)
število zadetkov za prosilce za mednarodno zaščito, ki so vložili prošnjo za mednarodno zaščito v drugi državi članici;
(c)
število zadetkov za osebe iz člena 14(1), ki so naknadno vložile prošnjo za mednarodno zaščito;
(d)
število zadetkov za osebe iz člena 17(1), ki so predhodno vložile prošnjo za mednarodno zaščito v drugi državi članici;
(e)
število podatkov o prstnih odtisih, za katere je moral centralni sistem več kot enkrat zaprositi državo članico izvora, ker so bili prvotno posredovani podatki o prstnih odtisih neprimerni za primerjavo z računalniško podprtim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov;
(f)
število nizov podatkov, označenih, odznačenih, blokiranih in deblokiranih v skladu s členom 18(1) in (3);
(g)
število zadetkov za osebe iz člena 18(1), za katere so bili ugotovljeni zadetki iz točk (b) in (d) tega člena;
(h)
število zahtev in zadetkov iz člena 20(1);
(i)
število zahtev in zadetkov iz člena 21(1).
2. Konec vsakega leta se pripravijo statistični podatki v obliki zbirke četrtletnih statističnih prikazov za zadevno leto, vključno z navedbo števila oseb, za katere je bil ugotovljen zadetek iz odstavka 1(b), (c) in (d). Statistika vsebuje prerez podatkov za vsako državo članico. Rezultati se objavijo.
POGLAVJE II
PROSILCI ZA MEDNARODNO ZAŠČITO
Člen 9
Zbiranje, posredovanje in primerjava prstnih odtisov
1. Vsaka država članica nemudoma vzame prstne odtise vseh prstov vsakemu prosilcu za mednarodno zaščito, ki je star vsaj 14 let, ter jih čim hitreje in najpozneje 72 ur od vložitve njegove prošnje za mednarodno zaščito, kot je opredeljeno v členu 20(2) Uredbe (EU) št. 604/2013 posreduje centralnemu sistemu skupaj s podatki iz člena 11(b) do (g) te uredbe.
Če države članice ne spoštujejo roka 72 ur, jih to ne odveže obveznosti, da odvzamejo prstne odtise in jih posredujejo centralnemu sistemu. Kadar so prstne konice v takem stanju, da ni mogoče odvzeti prstnih odtisov take kakovosti, da bi bila mogoča ustrezna primerjava iz člena 25, država članica izvora ponovno odvzame prstne odtise prosilca in jih čim prej ponovno pošlje, najpozneje pa 48 ur po tem, ko jih je uspešno odvzela.
2. Z odstopanjem od odstavka 1 in kadar ni mogoče odvzeti prstnih odtisov prosilca za mednarodno zaščito zaradi ukrepov, sprejetih za zagotovitev njegovega zdravja ali zaščito javnega zdravja, države članice odvzamejo in pošljejo take prstne odtise čim prej, najpozneje pa 48 ur po tem, ko ti zdravstveni razlogi ne obstajajo več.
Države članice lahko v primeru hudih tehničnih težav 72-urni rok iz odstavka 1 podaljšajo za največ dodatnih 48 ur, da izvedejo svoj nacionalni načrt neprekinjenega delovanja.
3. Podatki o prstnih odtisih v smislu člena 11(a), ki jih posreduje katera koli država članica, razen tistih, ki se posredujejo v skladu s členom 10(b), se samodejno primerjajo s podatki o prstnih odtisih, ki so jih posredovale druge države članice in so že shranjeni v centralnem sistemu.
4. Centralni sistem na predlog države članice zagotovi, da primerjava iz odstavka 3 poleg podatkov iz drugih držav članic zajame tudi podatke o prstnih odtisih, ki jih je ta država članica posredovala že prej.
5. Centralni sistem samodejno posreduje zadetek ali negativen rezultat primerjave državi članici izvora. Kadar zadetek obstaja, posreduje za vse podatkovne nize, ki so z njim povezani, podatke iz člena 11(a) do (k), skupaj z označbo iz člena 18(1), kadar je primerno.
Člen 10
Informacije o statusu posameznika, na katerega se nanašajo podatki
V centralni sistem se pošljejo naslednje informacije, da se shranijo v skladu s členom 12 za namene posredovanja v skladu s členom 9(5):
(a)
kadar prosilec za mednarodno zaščito ali druga oseba iz člena 18(1)(d) Uredbe (EU) št. 604/2013 prispe v odgovorno državo članico po predaji v skladu z odločitvijo o ugoditvi zahtevi za ponoven sprejem iz člena 25 navedene uredbe, odgovorna država članica posodobi svoj podatkovni niz o zadevni osebi, zapisan v skladu s členom 11 te uredbe, tako da doda datum njenega prihoda;
(b)
kadar prosilec za mednarodno zaščito prispe v odgovorno državo članico po predaji v skladu z odločitvijo o ugoditvi zahtevi za sprejem v skladu s členom 22 Uredbe (EU) št. 604/2013, odgovorna država članica pošlje podatkovni niz o zadevni osebi, zapisan v skladu s členom 11 te uredbe, vključno z datumom njenega prihoda;
(c)
takoj, ko država članica izvora ugotovi, da je zadevna oseba, o kateri so bili zapisani podatki v sistemu Eurodac v skladu s členom 11 te uredbe, zapustila ozemlje držav članic, posodobi svoj podatkovni niz o zadevni osebi, zapisan v skladu s členom 11 te uredbe, tako da doda datum, ko je oseba zapustila ozemlje, da se omogoči lažja uporaba členov 19(2) in 20(5) Uredbe (EU) št. 604/2013;
(d)
takoj, ko država članica izvora zagotovi, da je zadevna oseba, o kateri so bili zapisani podatki v sistemu Eurodac v skladu s členom 11 te uredbe, zapustila ozemlje držav članic v skladu z odločitvijo o vrnitvi ali odstranitvenim nalogom, ki ga je izdala po umiku ali zavrnitvi prošnje za mednarodno zaščito, kot je določeno v členu 19(3) Uredbe (EU) št. 604/2013, posodobi svoj podatkovni niz o zadevni osebi, zapisan v skladu s členom 11 te uredbe, tako da doda datum, ko je bila oseba odstranjena z ozemlja ali ga je sama zapustila;
(e)
država članica, ki prevzame odgovornost v skladu s členom 17(1) Uredbe (EU) št. 604/2013 posodobi svoj podatkovni niz o prosilcu za mednarodno zaščito, zapisan v skladu s členom 11 te uredbe, tako da doda datum, ko je bila sprejeta odločitev za obravnavo prošnje.
Člen 11
Zapis podatkov
V centralnem sistemu se zapišejo le naslednji podatki:
(a)
podatki o prstnih odtisih;
(b)
država članica izvora, kraj in datum vložitve prošnje za mednarodno zaščito; v primerih iz člena 10(b) kot datum vložitve prošnje velja datum, ki ga vnese država članica, ki je predala prosilca;
(c)
spol;
(d)
sklicna številka, ki jo je uporabila država članica izvora;
(e)
datum odvzema prstnih odtisov;
(f)
datum prenosa podatkov centralni sistem;
(g)
identifikacijska številka operaterja;
(h)
kadar je primerno v skladu s členom 10(a) ali (b), datum prihoda zadevne osebe po uspešni predaji;
(i)
kadar je primerno v skladu s členom 10(c), datum, ko je zadevna oseba zapustila ozemlje držav članic;
(j)
kadar je primerno v skladu s členom 10(d), datum, ko je zadevna oseba zapustila ozemlje držav članic ali je bila z njega odstranjena;
(k)
kadar je primerno v skladu s členom 10(e), datum, ko je bila sprejeta odločitev za obravnavo prošnje.
Člen 12
Shranjevanje podatkov
1. Vsak podatkovni niz, kot je naveden v členu 11, se hrani v centralnem sistemu deset let od datuma odvzema prstnih odtisov.
2. Ob izteku obdobja iz odstavka 1 se podatki samodejno izbrišejo iz centralnega sistema.
Člen 13
Predčasen izbris podatkov
1. Podatki o osebi, ki je pridobila državljanstvo katere koli od držav članic pred iztekom obdobja iz člena 12(1), se izbrišejo iz centralnega sistema v skladu s členom 27(4) takoj, ko se država članica izvora seznani s tem, da je zadevna oseba pridobila tako državljanstvo.
2. Centralni sistem vse države članice izvora čim prej, najkasneje pa po 72 urah, obvesti o izbrisu podatkov v skladu z odstavkom 1, ki ga opravi druga država članica izvora, če se pojavi zadetek v zvezi s podatki, ki so jih posredovale glede oseb iz člena 9(1) ali 14(1).
POGLAVJE III
DRŽAVLJANI TRETJIH DRŽAV ALI OSEBE BREZ DRŽAVLJANSTVA, PRIJETE ZARADI NEZAKONITEGA PREHODA ZUNANJE MEJE
Člen 14
Zbiranje in posredovanje podatkov o prstnih odtisih
1. Vsaka država članica nemudoma odvzame prstne odtise vseh prstov vsakemu državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva, ki je dopolnila vsaj 14 let, ki so jo pristojni nadzorni organi prijeli zaradi nezakonitega prehoda meje te države članice po kopnem, morju ali zraku, ko je prišla iz tretje države, in ki je niso poslali nazaj, ali ki ostaja fizično prisotna na ozemlju držav članic in ni priprta, zaprta ali pridržana celo obdobje med prijetjem in odstranitvijo na podlagi odločitve, da se jo pošlje nazaj.
2. Zadevna država članica čim prej in najpozneje v 72 urah po datumu prijetja posreduje v centralni sistem naslednje podatke v zvezi z vsakim državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva iz odstavka 1, ki je niso poslali nazaj:
(a)
podatke o prstnih odtisih;
(b)
navedbo države članice izvora, kraja in datuma prijetja;
(c)
spol;
(d)
sklicno številko, ki jo je uporabila država članica izvora;
(e)
datum odvzema prstnih odtisov;
(f)
datum posredovanja podatkov centralni sistem;
(g)
identifikacijsko številko operaterja.
3. Podatki, navedeni v odstavku 2 o osebah, prijetih kot je opisano v odstavku 1, ki ostanejo fizično prisotne na ozemlju držav članic, vendar so po prijetju priprte, zaprte ali pridržane za obdobje, ki presega 72 ur, se z odstopanjem od odstavka 2 posredujejo pred izpustitvijo teh oseb iz pripora, zapora ali pridržanja.
4. Če države članice ne spoštujejo 72-urnega roka iz odstavka 2 tega člena, jih to ne odveže obveznosti, da odvzamejo prstne odtise in jih posredujejo v centralni sistem. Kadar so prstne konice v takem stanju, da ni mogoče odvzeti prstnih odtisov take kakovosti, da bi bila mogoča ustrezna primerjava iz člena 25, država članica izvora ponovno odvzame prstne odtise oseb, prijetih kot je opisano v odstavku 1 tega člena in jih čim prej ponovno pošlje, najpozneje pa 48 ur po tem, ko jih je uspešno odvzela.
5. Z odstopanjem od odstavka 1 in kadar ni mogoče odvzeti prstnih odtisov prijete osebe zaradi ukrepov, sprejetih za zagotovitev njenega zdravja ali zaščito javnega zdravja, odvzamejo in pošljejo take prstne odtise takoj, ko je mogoče, najpozneje pa 48 ur po tem, ko ti zdravstveni razlogi ne obstajajo več.
Države članice lahko v primeru hudih tehničnih težav 72-urni rok iz odstavka 2 podaljšajo za največ dodatnih 48 ur, da izvedejo svoje nacionalne načrte neprekinjenega delovanja.
Člen 15
Zapis podatkov
1. Podatki iz člena 14(2) se zapišejo v centralni sistem.
Brez poseganja v člen 8 se podatki, posredovani v centralni sistem v skladu s členom 14(2), zapišejo izključno za namene primerjave s podatki o prosilcih za mednarodno zaščito, naknadno posredovanimi v centralni sistem, in za namene iz člena 1(2).
Centralni sistem ne primerja podatkov, ki so mu bili posredovani v skladu s členom 14(2), s kakršnimi koli podatki, ki so bili v centralni sistem zapisani že prej ali s podatki, ki so bili naknadno posredovani v centralni sistem v skladu s členom 14(2).
2. Pri primerjanju podatkov o prosilcih za mednarodno zaščito, naknadno posredovanih v centralni sistem, s podatki iz odstavka 1 se uporabljajo postopki, določeni v členu 9(3) in (5) ter členu 25(4).
Člen 16
Shranjevanje podatkov
1. Vsak podatkovni niz v zvezi z državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva iz člena 14(1) se hrani v centralnem sistemu 18 mesecev od datuma odvzema njegovih prstnih odtisov. Ob izteku tega obdobja se taki podatki v centralnem sistemu samodejno izbrišejo.
2. Podatki v zvezi z državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva iz člena 14(1) se pred iztekom 18-mesečnega obdobja iz odstavka 1 tega člena, izbrišejo iz centralnega sistema v skladu s členom 28(3) takoj, ko se država članica izvora seznani z eno od naslednjih okoliščin:
(a)
državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva je bil izdan dokument za prebivanje;
(b)
državljan tretje države ali oseba brez državljanstva je zapustila ozemlje držav članic;
(c)
državljan tretje države ali oseba brez državljanstva je pridobila državljanstvo katere koli države članice.
3. Centralni sistem čim prej in najpozneje v 72 urah, obvesti vse države članice izvora o izbrisu podatkov zaradi razlogov, določenih v odstavku 2(a) ali (b) tega člena, ki ga opravi druga država članica izvora, pri kateri se je pojavil zadetek v zvezi s podatki, ki so jih posredovale glede oseb iz člena 14(1).
4. Centralni sistem čim prej in najpozneje v 72 urah, obvesti vse države članice izvora o izbrisu podatkov zaradi razlogov, določenih v odstavku 2(c) tega člena, ki ga opravi druga država članica izvora, pri kateri se je pojavil zadetek v zvezi s podatki, ki so jih posredovale glede oseb iz člena 9(1) ali 14(1).
POGLAVJE IV
DRŽAVLJANI TRETJIH DRŽAV ALI OSEBE BREZ DRŽAVLJANSTVA, KI NEZAKONITO BIVAJO V DRŽAVI ČLANICI
Člen 17
Primerjava podatkov o prstnih odtisih
1. Država članica lahko z namenom, da bi preverila, ali je državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki so jo odkrili, da nezakonito biva na ozemlju te države članice, predhodno vložila prošnjo za mednarodno zaščito v drugi državi članici, posreduje v centralni sistem kakršne koli podatke v zvezi s prstnimi odtisi, ki se lahko odvzamejo kateremu koli takšnemu državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva, ki je dopolnila vsaj 14 let, skupaj s sklicno številko, ki jo ta država članica uporablja.
Praviloma obstajajo razlogi za preverjanje, ali je državljan tretje države ali oseba brez državljanstva predhodno vložila prošnjo za mednarodno zaščito v drugi državi članici, kadar:
(a)
državljan tretje države ali oseba brez državljanstva izjavi, da je vložila prošnjo za mednarodno zaščito, vendar ne pove, v kateri državi članici je prošnjo vložila;
(b)
državljan tretje države ali oseba brez državljanstva ne zahteva mednarodne zaščite, vendar nasprotuje temu, da bi jo vrnili v njeno državo izvora, ker trdi, da bi bila tam v nevarnosti; ali
(c)
državljan tretje države ali oseba brez državljanstva poskuša kako drugače preprečiti, da bi jo odstranili, z zavračanjem sodelovanja pri ugotavljanju njene istovetnosti, zlasti s tem, da ne pokaže svojih osebnih dokumentov ali pokaže ponarejene.
2. Kadar države članice sodelujejo pri postopku iz odstavka 1, posredujejo v centralni sistem podatke o prstnih odtisih vseh prstov ali vsaj kazalcev, če ti manjkajo, pa odtise vseh drugih prstov državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, iz odstavka 1.
3. Podatki o prstnih odtisih državljana tretje države ali osebe brez državljanstva iz odstavka 1 se posredujejo v centralni sistem izključno za namen primerjave s podatki o prstnih odtisih prosilcev za mednarodno zaščito, ki so jih posredovale druge države članice in so že zapisani v centralnem sistemu.
Podatki o prstnih odtisih takšnega državljana tretje države ali osebe brez državljanstva se ne zapišejo v centralnem sistemu niti se ne primerjajo s podatki, posredovanimi v centralni sistem v skladu s členom 14(2).
4. Ko so rezultati primerjave podatkov o prstnih odtisih posredovani državi članici izvora, se zapis o iskanju shrani v centralnem sistemu le za namene iz člena 28. Države članice ali centralni sistem ne smejo shraniti nobenega drugega zapisa o iskanju za druge namene.
5. Pri primerjanju podatkov o prstnih odtisih, posredovanih v skladu s tem členom, s podatki o prstnih odtisih prosilcev za mednarodno zaščito, ki so jih posredovale druge države članice in so že shranjeni v centralnem sistemu, se uporabljajo postopki, določeni v členu 9(3) in (5) ter členu 25(4).
POGLAVJE V
UPRAVIČENCI DO MEDNARODNE ZAŠČITE
Člen 18
Označevanje podatkov
1. Za namene iz člena 1(1) država članica izvora, ki je odobrila mednarodno zaščito prosilcu za mednarodno zaščito, v zvezi s katerim so bili podatki v skladu s členom 11 predhodno zapisani v centralnem sistemu, označi zadevne podatke v skladu z zahtevami za elektronsko komunikacijo s centralnim sistemom, ki jih določi Agencija. Ta označba se shrani v centralnem sistemu v skladu s členom 12 za namene posredovanja na podlagi člena 9(5). Centralni sistem obvesti vse države članice izvora o označevanju podatkov, ki ga opravi druga država članica izvora, kadar se je pojavil zadetek v zvezi s podatki, posredovanimi glede oseb iz člena 9(1) ali 14(1). Države članice izvora prav tako označijo povezane podatkovne nize.
2. Podatki o upravičencih do mednarodne zaščite, ki se hranijo v centralnem sistemu in so označeni v skladu z odstavkom 1 tega člena, so dani na voljo za primerjavo za namene iz člena 1(2), in sicer za obdobje treh let po datumu, ko je bila posamezniku, na katerega se osebni podatki nanašajo, odobrena mednarodna zaščita.
Centralni sistem v primeru zadetka za vse podatkovne nize, ki so z njim povezani, posreduje podatke iz člena 11(a) do (k). Označbe iz odstavka 1 tega člena centralni sistem ne posreduje. Po preteku obdobja treh let centralni sistem samodejno blokira posredovanje takih podatkov, če je bila podana zahteva za primerjavo za namene iz člena 1(2), medtem ko te podatke do izbrisa pusti na voljo za primerjavo za namene iz člena 1(1). Blokiranih podatkov se ne posreduje, v primeru zadetka pa centralni sistem pošlje državi članici, ki je podatke zahtevala, negativen rezultat.
3. Država članica izvora odznači ali odblokira podatke v zvezi z državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva, katere podatki so bili predhodno označeni ali blokirani v skladu z odstavkoma 1 in 2 tega člena, če je njen status preklican, se izteče ali se podaljšanje statusa zavrne na podlagi člena 14 ali 19 Direktive 2011/95/EU.
POGLAVJE VI
POSTOPEK ZA PRIMERJAVO IN POSREDOVANJE PODATKOV ZA NAMENE KAZENSKEGA PREGONA
Člen 19
Postopek za primerjavo podatkov o prstnih odtisih s podatki iz sistema Eurodac
1. Za namene iz člena 1(2) lahko imenovani organi iz členov 5(1) in 7(2) organu, pristojnemu za preverjanje, predložijo, skupaj s sklicno številko, ki jo ti uporabljajo, obrazloženo elektronsko zahtevo iz člena 20(1) za primerjavo podatkov o prstnih odtisih, ki se centralnemu sistemu posreduje prek nacionalne dostopne točke. Organ, pristojen za preverjanje, po prejemu take zahteve preveri, ali so izpolnjeni vsi pogoji za zahtevanje primerjave iz člena 20 ali 21, če je primerno.
2. Kadar so izpolnjeni vsi pogoji za zahtevanje primerjave iz člena 20 ali 21, organ, pristojen za preverjanje, posreduje zahtevo za primerjavo nacionalni dostopni točki, ki jo obdela v centralnem sistemu v skladu s členom 9(3) in (5), da jo primerja s podatki, posredovanimi v centralni sistem v skladu s členoma 9(1) in 14(2).
3. V izjemno nujnih primerih, kadar je treba preprečiti neposredno nevarnost, povezano s terorističnim dejanjem ali drugim hudim kaznivim dejanjem, lahko organ, pristojen za preverjanje, podatke o prstnih odtisih posreduje nacionalni dostopni točki za primerjavo, takoj potem ko imenovani organ prejme zahtevo, ter šele naknadno preveri, ali so izpolnjeni vsi pogoji za zahtevanje primerjave iz člena 20 ali člena 21, vključno s tem, ali je dejansko šlo za izjemno nujen primer. Naknadno preverjanje se izvede brez nepotrebnega odlašanja po obdelavi zahteve.
4. Kadar se na podlagi naknadnega preverjanja ugotovi, da dostop do podatkov iz sistema Eurodac ni bil upravičen, vsi organi, ki so imeli dostop do takih podatkov, poslanih iz sistema Eurodac, te informacije izbrišejo, o takem izbrisu pa obvestijo organ, pristojen za preverjanje.
Člen 20
Pogoji za dostop imenovanih organov do sistema Eurodac
1. Za namene iz člena 1(2) lahko imenovani organi v okviru svojih pristojnosti predložijo obrazloženo elektronsko zahtevo za primerjavo podatkov o prstnih odtisih s podatki, shranjenimi v centralnem sistemu le, če primerjava s sledečimi podatkovnimi zbirkami ni pripeljala do ugotovitve identitete posameznika, na katerega se nanašajo podatki:
-
nacionalnimi podatkovnimi zbirkami prstnih odtisov;
-
sistemi za avtomatsko identifikacijo prstnih odtisov vseh drugih držav članic v okviru Sklepa 2008/615/PNZ, kadar je primerjava tehnično na voljo, razen če obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da primerjava s takimi sistemi ne bo pripeljala do ugotovitve identitete posameznika, na katerega se nanašajo podatki. Taki utemeljeni razlogi so vključeni v obrazloženo elektronsko zahtevo za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jo imenovani organ pošlje organu, pristojnemu za preverjanje, in
-
Vizumskim informacijskim sistemom, če so izpolnjeni pogoji iz Sklepa 2008/633/PNZ za takšno primerjavo;
in če so izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:
(a)
primerjava je potrebna za namen preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj, kar pomeni, da obstaja prevladujoča skrb za javno varnost, zaradi katere je iskanje v zbirki podatkov sorazmerno;
(b)
primerjava je potrebna v določeni zadevi (t.j. ne opravijo se sistematične primerjave); ter
(c)
obstajajo utemeljeni razlogi za sklepanje, da bi primerjava znatno pripomogla k preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju katerega koli zadevnega kaznivega dejanja. Taki utemeljeni razlogi obstajajo zlasti, kadar obstaja utemeljen sum, da osumljenec, storilec ali žrtev terorističnega dejanja ali drugega kaznivega dejanja spada v eno od kategorij, na katere se nanaša ta uredba.
2. Zahteve za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac so omejene na iskanje podatkov o prstnih odtisih.
Člen 21
Pogoji za dostop Europola do sistema Eurodac
1. Za namene iz člena 1(2) lahko imenovani organ Europola predloži obrazloženo elektronsko zahtevo za primerjavo podatkov o prstnih odtisih s podatki, shranjenimi v centralnem sistemu, in sicer v okviru pooblastil Europola ter po potrebi za izpolnjevanje njegovih nalog le, če primerjava s podatki o prstnih odtisih, shranjenimi v vseh sistemih za obdelavo informacij, do katerih ima Europol možnost dostopa s tehničnega in pravnega vidika, ni pripeljala do ugotovitve identitete posameznika, na katerega se nanašajo podatki, in kadar so kumulativno izpolnjeni naslednji pogoji:
(a)
je primerjava potrebna za podporo in krepitev ukrepov držav članic pri preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju terorističnih dejanj ali drugih hudih kaznivih dejanj v okviru pooblastil Europola, kar pomeni, da obstaja prevladujoča skrb za javno varnost, zaradi katere je iskanje v zbirki podatkov sorazmerno;
(b)
je primerjava potrebna v določeni zadevi (t.j. da se ne opravijo sistematične primerjave); ter
(c)
obstajajo utemeljeni razlogi za sklepanje, da bi primerjava znatno pripomogla k preprečevanju, odkrivanju ali preiskovanju katerega koli zadevnega kaznivega dejanja. Taki utemeljeni razlogi obstajajo zlasti, kadar obstaja utemeljen sum, da osumljenec, storilec ali žrtev terorističnega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja spada v eno od kategorij, ki jih zajema ta uredba.
2. Zahteve za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac so omejene na primerjavo podatkov o prstnih odtisih.
3. Obdelavo informacij, ki jih Europol pridobi s primerjavo podatkov iz sistema Eurodac, mora odobriti država članica. Taka odobritev se pridobi prek nacionalne enote Europola v zadevni državi članici.
Člen 22
Obveščanje med imenovanimi organi, organi, pristojnimi za preverjanje, in nacionalnimi dostopnimi točkami
1. Brez poseganja v člen 26 je vsakršno obveščanje med imenovanimi organi, organi, pristojnimi za preverjanje, in nacionalnimi dostopnimi točkami varno in poteka po elektronski poti.
2. Za namene iz člena 1(2) države članice digitalno obdelajo prstne odtise in jih posredujejo v podatkovni format iz Priloge I, s čimer zagotovijo, da se lahko primerjava opravi z računalniško podprtim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov.
POGLAVJE VII
OBDELAVA PODATKOV, VARSTVO PODATKOV IN ODGOVORNOST
Člen 23
Odgovornost za obdelavo podatkov
1. Država članica izvora je odgovorna za zagotavljanje:
(a)
zakonitosti odvzema prstnih odtisov;
(b)
zakonitosti posredovanja podatkov o prstnih odtisih in drugih podatkov iz člena 11, člena 14(2) in člena 17(2) v centralni sistem;
(c)
pravilnosti in posodobljenosti podatkov, posredovanih v centralni sistem;
(d)
zakonitosti zapisa, shranjevanja, popravljanja in izbrisa podatkov v centralnem sistemu, ne da bi to posegalo v odgovornosti Agencije;
(e)
zakonitosti obdelave rezultatov, pridobljenih s primerjanjem podatkov o prstnih odtisih, ki jih posreduje centralni sistem.
2. V skladu s členom 34 država članica izvora zagotavlja varnost podatkov iz odstavka 1 pred in med posredovanjem v centralni sistem, pa tudi varnost podatkov, ki jih prejme iz centralnega sistema.
3. Država članica izvora je odgovorna za dokončno identifikacijo podatkov v skladu s členom 25(4).
4. Agencija zagotavlja, da je upravljanje centralnega sistema v skladu z določbami te uredbe. Agencija zlasti:
(a)
sprejema ukrepe, s katerimi zagotovi, da osebe, ki delajo s centralnim sistemom, obdelujejo v tem sistemu zapisane podatke zgolj v skladu z nameni sistema Eurodac iz člena 1;
(b)
sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti centralnega sistema v skladu s členom 34;
(c)
zagotavlja, da imajo dostop do centralnega sistema samo osebe, ki so pooblaščene za delo s centralnim sistemom, ne da bi to posegalo v pooblastila Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.
Agencija obvesti Evropski parlament, Svet in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o ukrepih, ki jih sprejme v skladu s prvim pododstavkom.
Člen 24
Posredovanje
1. Prstni odtisi se digitalno obdelajo in posredujejo v podatkovnem formatu iz Priloge I. Agencija določi tehnične zahteve za posredovanje podatkovnega formata iz držav članic do centralnega sistema in obratno, če je to potrebno za učinkovito delovanje centralnega sistema. Agencija zagotovi, da se lahko podatki o prstnih odtisih, ki jih posredujejo države članice, primerjajo z računalniško podprtim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov.
2. Države članice podatke iz člena 11, člena 14(2) in člena 17(2) posredujejo v elektronski obliki. Podatki iz člena 11 in člena 14(2) se samodejno zapišejo v centralnem sistemu. Agencija določi tehnične zahteve za zagotavljanje pravilnega elektronskega posredovanja podatkov iz držav članic v centralni sistem in obratno, če je to potrebno za učinkovito delovanje centralnega sistema.
3. Sklicna številka iz členov 11(d), 14(2)(d), 17(1) in 19(1) omogoča, da se lahko podatki nedvoumno povežejo z določeno osebo in državo članico, ki posreduje podatke. Poleg tega je iz nje mogoče tudi ugotoviti, ali se taki podatki nanašajo na osebo iz člena 9(1), 14(1) ali 17(1).
4. Sklicna številka se začne z identifikacijsko črko ali črkami, iz katerih je v skladu z normativom iz Priloge I mogoče razbrati državo članico, ki posreduje podatke. Za identifikacijsko črko ali črkami se opredeli kategorija osebe ali zahteve. „1“ se nanaša na podatke v zvezi z osebami iz člena 9(1), „2“ na osebe iz člena 14(1), „3“ na osebe iz člena 17(1), „4“ na zahteve iz člena 20, „5“ na zahteve iz člena 21 in „9“ na zahteve iz člena 29.
5. Agencija določi tehnične postopke za države članice, da se centralnemu sistemu zagotovi prejemanje nedvoumnih podatkov iz držav članic.
6 Centralni sistem potrdi prejem posredovanih podatkov, takoj ko je to mogoče. V ta namen Agencija določi vse potrebne tehnične zahteve, da zagotovi, da države članice prejmejo potrdilo o prejemu, če ga zahtevajo.
Člen 25
Izvajanje primerjav in posredovanje rezultatov
1. Države članice zagotovijo, da so posredovani podatki o prstnih odtisih ustrezne kakovosti za primerjavo z računalniško podprtim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov. Agencija opredeli, kaj je ustrezna kakovost posredovanih podatkov o prstnih odtisih, kolikor je potrebno, da zagotovi, da so rezultati primerjave v centralnem sistemu izredno natančni. Centralni sistem takoj, ko je mogoče, preveri kakovost posredovanih podatkov o prstnih odtisih. Če podatkov o prstnih odtisih ni mogoče primerjati z računalniško podprtim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov, centralni sistem obvesti zadevno državo članico. Ta država članica nato posreduje podatke o prstnih odtisih ustrezne kakovosti, pri čemer uporabi enako sklicno številko prejšnjega niza podatkov o prstnih odtisih.
2. Centralni sistem izvaja primerjave po vrsti, kot so prispele zahteve. Na vsako zahtevo se odzove v 24 urah. Država članica lahko iz razlogov, povezanih z nacionalnim pravom, zahteva, da se opravijo posebno urgentne primerjave v eni uri. Kadar takih rokov ni mogoče upoštevati zaradi okoliščin, ki so izven odgovornosti Agencije, centralni sistem zahtevek obdela kot prednosten takoj, ko navedene okoliščine ne obstajajo več. Agencija v takšnih primerih, kolikor je to potrebno za učinkovito delovanje centralnega sistema, določi merila za zagotavljanje prednosti pri obdelavi zahtevkov.
3. Agencija določi operativne postopke za obdelavo prejetih podatkov in za posredovanje rezultatov primerjav, kolikor je to potrebno za učinkovito delovanje centralnega sistema.
4. Kot je opredeljeno v nacionalnih pravilih v državi članici prejema rezultate primerjave nemudoma preveri strokovnjak za prstne odtise, ki je posebej usposobljen za vrste primerjav prstnih odtisov iz te uredbe. Za namene iz člena 1(1) te uredbe dokončno identifikacijo opravi država članica izvora v sodelovanju z zadevno državo članico v skladu s členom 34 Uredbe(EU) št. 604/2013.
Informacije iz centralnega sistema o drugih podatkih, ki so se izkazali za nezanesljive, se izbrišejo takoj, ko se ugotovi njihova nezanesljivost.
5. Kadar dokončna identifikacija v skladu z odstavkom 4 pokaže, da rezultati primerjave iz centralnega sistema ne ustrezajo podatkom o prstnih odtisih, ki so bili poslani v primerjavo, države članice te rezultate primerjave nemudoma izbrišejo in o tem čim prej, najpozneje pa v treh delovnih dneh, obvestijo Komisijo in Agencijo.
Člen 26
Obveščanje med državami članicami in centralnim sistemom
Podatki se iz držav članic v centralni sistem in obratno posredujejo z uporabo komunikacijske infrastrukture. Agencija določi tehnične postopke, ki so potrebni za uporabo komunikacijske infrastrukture, kolikor je to potrebno za učinkovito delovanje centralnega sistema.
Člen 27
Dostop do podatkov, zapisanih v sistemu Eurodac ter njihovo popravljanje ali izbris
1. Država članica izvora ima dostop do podatkov, ki jih je posredovala in ki so zapisani v centralnem sistemu v skladu s to uredbo.
Nobena država članica ne sme opravljati iskanja po podatkih, ki jih je posredovala druga država članica, niti ne sme takšnih podatkov prejemati, razen tistih, ki so rezultat primerjave iz člena 9(5).
2. Dostop do podatkov, zapisanih v centralnem sistemu v skladu z odstavkom 1 tega člena imajo tisti organi držav članic, ki so jih za namene iz člena 1(1) imenovale posamezne države članice. S tem imenovanjem je natančno opredeljena enota, ki je odgovorna za izvajanje nalog v zvezi z uporabo te uredbe. Vsaka država članica nemudoma pošlje Komisiji in Agenciji seznam teh enot in kakršne koli spremembe tega seznama. Agencija posodobljeni konsolidirani seznam objavi v Uradnem listu Evropske unije. V primeru sprememb tega seznama Agencija enkrat letno na spletu objavi posodobljen konsolidiran seznam.
3. Edino država članica izvora ima pravico s popravljanjem ali dopolnjevanjem spreminjati podatke, ki jih je posredovala v centralni sistem, ali jih izbrisati, ne da bi to vplivalo na izbris, ki se opravlja v skladu s členom 12(2) ali 16(1).
4. Če ima država članica ali Agencija razlog za domnevo, da so podatki, zapisani v centralnem sistemu, dejansko nepravilni, o tem čim prej obvesti državo članico izvora.
Če ima država članica razlog za domnevo, da so bili podatki zapisani v centralnem sistemu v nasprotju s to uredbo, o tem čim prej obvesti Agencijo, Komisijo in državo članico izvora. Država članica izvora preveri zadevne podatke in jih, če je potrebno, nemudoma spremeni ali izbriše.
5. Agencija ne posreduje niti ne daje na razpolago podatkov iz centralnega sistema organom katere koli tretje države. Ta prepoved ne velja za posredovanje teh podatkov tretjim državam, za katere se uporablja Uredba (EU) št. 604/2013
Člen 28
Vodenje evidentiranih zapisov
1. Agencija vodi evidentirane zapise vseh postopkov obdelave podatkov znotraj centralnega sistema. Ti evidentirani zapisi kažejo namen, datum in uro dostopanja do podatkov, podatke, ki so bili posredovani, podatke, ki so bili uporabljeni za poizvedbo, ter naziv enote, ki je vnesla ali pridobila podatke, in imena odgovornih oseb.
2. Evidentirane zapise iz odstavka 1 tega člena se sme uporabljati zgolj za podatkovno-varstveni nadzor nad dopustnostjo obdelave podatkov ter za zagotavljanje varnosti podatkov v skladu s členom 34. Evidentirani zapisi morajo biti zaščiteni z ustreznimi ukrepi proti nepooblaščenemu dostopu ter po enoletnem obdobju od izteka obdobja hranjenja iz člena 12(1) in člena 16(1) izbrisana, razen če je ne potrebujejo za postopke spremljanja, ki že potekajo.
3. Za namene iz člena 1(1) vsaka država članica v zvezi s svojim nacionalnim sistemom sprejme ukrepe, potrebne za dosego ciljev iz odstavkov 1 in 2 tega člena. Hkrati vsaka država članica vodi evidentirane zapise o osebah, ki so pooblaščene za vnos ali pridobivanje podatkov.
Člen 29
Pravice posameznika, na katerega se nanašajo podatki
1. Osebo, na katero se nanašajo členi 9(1), 14(1) ali 17(1), država članica izvora pisno in, kjer je to nujno, ustno, v jeziku, ki ga ta oseba razume ali za katerega se smiselno domneva, da ga ta oseba razume, obvesti o naslednjem:
(a)
identiteti upravljavca v smislu člena 2(d) Direktive 95/46/ES ter njegovega morebitnega namestnika;
(b)
namenu obdelave njenih podatkov v okviru sistema Eurodac, vključno z opisom ciljev Uredbe (EU) št. 604/2013 v skladu s členom 4 navedene uredbe in z obrazložitvijo dejstva, da lahko do sistema Eurodac dostopajo države članice in Europol za namene kazenskega pregona, pri čemer je obrazložitev podana v razumljivi obliki ter jasnem in preprostem jeziku;
(c)
prejemnikih podatkov;
(d)
obveznosti odvzema prstnih odtisov, kadar gre za osebo iz člena 9(1) ali 14(1);
(e)
pravici do dostopa do podatkov, ki se nanašajo nanjo, in pravici do zahteve, da se nepravilni podatki, ki se nanašajo nanjo, popravijo ali da se izbrišejo nezakonito obdelani podatki, ki se nanašajo nanjo, ter pravici do obveščanja o postopkih za uveljavljanje teh pravic, vključno s kontaktnimi podatki upravljavca in nacionalnih nadzornih organov iz člena 30(1).
2. Kadar gre za osebo, na katero se nanaša člen 9(1) ali 14(1), se ji informacije iz odstavka 1 tega člena zagotovijo v času odvzema njenih prstnih odtisov.
Kadar gre za osebo, na katero se nanaša člen 17(1), se ji informacije iz odstavka 1 tega člena zagotovijo najpozneje ob posredovanju njenih podatkov v centralni sistem. Ta obveznost ne velja, kadar se izkaže, da je takšno obveščanje nemogoče ali pa bi terjalo nesorazmeren napor.
Kadar je oseba, na katero se nanašajo členi 9(1), 14(1) in 17(1), mladoletnik, države članice zagotovijo informacije na način, ki ustreza starosti zadevne osebe.
3. V skladu s postopkom iz člena 44(2) Uredbe (EU) št. 604/2013 se pripravi skupna brošura, ki vsebuje vsaj informacije iz odstavka 1 tega člena in informacije iz člena 4(1) navedene uredbe.
Brošura je jasna in enostavna ter napisana v jeziku, ki ga zadevna oseba razume ali za katerega se smiselno domneva, da ga razume.
Brošura je pripravljena na tak način, da se državam članicam omogoči, da jo dopolnijo z dodatnimi informacijami, ki so za posamezno državo članico posebni. Te za posamezno državo članico posebne informacije vsebujejo vsaj informacije o pravicah posameznika, na katerega se nanašajo podatki, in možnostih pridobitve pomoči od nacionalnih nadzornih organov ter kontaktne podatke urada upravljavca in nacionalnih nadzornih organov.
4. Za namene iz člena 1(1) te uredbe lahko posamezniki, na katere se nanašajo podatki, v vsaki državi članici v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter postopki te države uresničujejo pravice, ki so predvidene v členu 12 Direktive 95/46/ES.
Brez poseganja v obveznost zagotavljanja drugih informacij v skladu s členom 12(a) Direktive 95/46/ES, ima posameznik, na katerega se nanašajo podatki, pravico biti obveščen o tem, kateri podatki o njem so zapisani v centralnem sistemu ter katera država članica jih je posredovala v centralni sistem. Takšen dostop do podatkov lahko zagotovi samo država članica.
5. Za namene iz člena 1(1) lahko katera koli oseba v posamezni državi članici zahteva, da se dejansko nepravilni podatki popravijo ali nezakonito zapisani podatki zbrišejo. Popravi in izbriše jih brez neprimernega zavlačevanja država članica, ki je posredovala podatke, v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi ter postopki.
6. Če se pravice do popravljanja in izbrisa uresničujejo v drugi državi članici, ne v tisti ali tistih, ki so posredovale podatke, za namene iz člena 1(1) organi tiste države članice vzpostavijo stik z organi zadevne države članice ali držav članic, ki so posredovale podatke, tako da lahko te preverijo pravilnost podatkov in zakonitost njihovega posredovanja in zapisa v centralnem sistemu.
7. Če se izkaže, da so podatki, zapisani v centralnem sistemu, dejansko nepravilni ali da so bili nezakonito zapisani, jih država članica, ki jih je posredovala, za namene iz člena 1(1) popravi ali izbriše v skladu s členom 27(3). Ta država članica posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, pisno in brez neprimernega zavlačevanja potrdi, da je ukrenila vse za popravo ali izbris podatkov, ki se nanašajo nanj.
8. Če se država članica, ki je posredovala podatke, ne strinja, da so podatki v centralnem sistemu dejansko nepravilni ali da so bili zapisani nezakonito, za namene iz člena 1(1) posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, pisno in brez neprimernega zavlačevanja pojasni, zakaj ni pripravljena popraviti ali izbrisati podatkov.
Ta država članica posameznika, na katerega se nanašajo podatki, tudi obvesti o tem, kaj lahko ukrene, če tega pojasnila ne sprejema. To obvestilo vključuje informacijo o tem, kako vložiti tožbo ali - če je to primerno - pritožbo pri pristojnih organih ali sodiščih te države članice, ter o finančni ali drugi pomoči, ki je na razpolago v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter postopki te države članice.
9. Vsaka zahteva iz odstavkov 4 in 5 vsebuje vse potrebne podatke za ugotavljanje istovetnosti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, tudi prstne odtise. Ti podatki se uporabijo izključno zaradi uresničevanja pravic iz odstavkov 4 in 5 in se takoj po uporabi izbrišejo.
10. Pristojni organi držav članic s svojim dejavnim sodelovanjem prispevajo k takojšnji uveljavitvi pravic, določenih v odstavkih 5, 6 in 7.
11. Kadar koli oseba v skladu z odstavkom 4 zaprosi za podatke, ki se nanašajo nanjo, pristojni organ vodi pisno evidenco o takem zaprosilu in načinu, na katerega je bilo podano, in to evidenco nemudoma da na voljo nacionalnim nadzornim organom.
12. Za namene iz člena 1(1) te uredbe nacionalni nadzorni organ v vsaki državi članici posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 28(4) Direktive 95/46/ES na podlagi zahteve posameznika pomaga pri uresničevanju njegovih pravic.
13. Za namene iz člena 1(1) te uredbe nacionalni nadzorni organ države članice, ki je posredovala podatke, in nacionalni nadzorni organ države članice, v kateri se nahaja posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, temu posamezniku pomagata pri uresničevanju njegove pravice do popravljanja ali izbrisa podatkov, kadar sta za to naprošena, pa mu s tem v zvezi tudi svetujeta. Oba nacionalna nadzorna organa v ta namen sodelujeta med seboj. Prošnje za takšno pomoč so lahko naslovljene na nacionalni nadzorni organ države članice, v kateri se nahaja posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ta pa jih pošlje organu države članice, ki je posredovala podatke.
14. V vsaki državi članici lahko katera koli oseba v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter postopki te države vloži tožbo ali - če je to primerno - pritožbo pri pristojnih organih ali sodiščih države, če ji je kratena pravica dostopa, predvidena v odstavku 4.
15. Katera koli oseba lahko v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter postopki države članice, ki je poslala podatke, vloži tožbo ali, če je to primerno, pritožbo pri pristojnih organih ali sodiščih te države glede podatkov, zapisanih v centralnem sistemu, ki se nanašajo nanjo, da bi uresničila svoje pravice v skladu z odstavkom 3. Obveznost nacionalnega nadzornega organa, da osebi, na katero se nanašajo osebni podatki, nudi pomoč, in kadar je naprošen, tudi svetuje v skladu z odstavkom 13, obstaja v času celotnega postopka.
Člen 30
Nadzor, ki ga izvajajo nacionalni nadzorni organi
1. Za namene iz člena 1(1) te uredbe vsaka država članica zagotovi, da nacionalni nadzorni organi, imenovani v skladu s členom 28(1) Direktive 95/46/ES, neodvisno spremljajo in nadzorujejo, v skladu s svojim nacionalnim pravom, zakonitost obdelave osebnih podatkov po tej uredbi, ki jo opravlja država članica, skupaj s posredovanjem podatkov v centralni sistem.
2. Vsaka država članica zagotovi, da ima njen nacionalni nadzorni organ možnost posvetovanja z osebami, ki imajo zadostno znanje s področja prstnih odtisov.
Člen 31
Nadzor, ki ga izvaja Evropski nadzornik za varstvo podatkov
1. Evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotavlja, da je obdelava vseh osebnih podatkov v sistemu Eurodac, zlasti s strani Agencije, skladna z Uredbo (ES) št. 45/2001 in s to uredbo.
2. Evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotovi, da se vsaj vsaka tri leta izvede revizija dejavnosti Agencije v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi. Poročilo o reviziji se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Agenciji in nacionalnim nadzornim organom. Agencija ima možnost, da pred sprejetjem poročila poda pripombe.
Člen 32
Sodelovanje med nacionalnimi nadzornimi organi in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov
1. Nacionalni nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov, vsak v okviru svojih pristojnosti, dejavno sodelujejo v skladu s svojimi nalogami in zagotavljajo usklajen nadzor nad sistemom Eurodac.
2. Države članice zagotovijo, da neodvisni organ v skladu s členom 33(2) vsako leto opravi revizijo nad obdelavo osebnih podatkov za namene iz člena 1(2), kar vključuje tudi analizo vzorca obrazloženih elektronskih zahtev.
Revizija se priloži letnemu poročilu držav članic iz člena 40(7).
3. Nacionalni nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov si v okviru svojih pristojnosti izmenjujejo informacije, pomagajo pri izvajanju revizij in pregledov, proučujejo težave pri razlagi ali uporabi te uredbe, proučujejo težave, ki nastanejo pri izvajanju neodvisnega nadzora ali uveljavljanju pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, pripravljajo usklajene predloge za skupno rešitev morebitnih težav in spodbujajo ozaveščenost o pravicah glede varstva podatkov, kolikor je potrebno.
4. Za namen iz odstavka 3 se nacionalni nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov sestanejo vsaj dvakrat na leto. Stroške in organizacijo teh sestankov prevzame Evropski nadzornik za varstvo podatkov. Poslovnik se sprejme na prvem srečanju. Po potrebi se skupaj oblikujejo nadaljnje delovne metode. Vsaki dve leti se Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Agenciji pošlje skupno poročilo o dejavnostih.
Člen 33
Varstvo osebnih podatkov za namene kazenskega pregona
1. Vsaka država članica zagotovi, da se določbe, ki so bile sprejete po nacionalnem pravu za izvajanje Okvirnega Sklepa 2008/977/PNZ, uporabljajo tudi za obdelavo osebnih podatkov s strani nacionalnih organov za namene iz člena 1(2) te uredbe.
2. Nacionalni nadzorni organi, imenovani v skladu z Okvirnim sklepom 2008/977/PNZ, nadzorujejo, ali države članice v skladu s to uredbo zakonito obdelujejo osebne podatke za namene iz člena 1(2) te uredbe, vključno z njihovim posredovanje v sistem Eurodac in iz njega.
3. Obdelava osebnih podatkov s strani Europola ob upoštevanju te uredbe poteka v skladu s Sklepom 2009/371/PNZ, nadzoruje pa jo neodvisni zunanji nadzornik za varstvo podatkov. Za obdelavo osebnih podatkov s strani Europola v skladu s to uredbo veljajo člen 30, 31 in 32 navedenega sklepa. Neodvisni zunanji nadzornik za varstvo podatkov zagotovi, da pravice posameznika niso kršene.
4. Osebni podatki, pridobljeni na podlagi te uredbe iz sistema Eurodac za namene iz člena 1(2), se obdelujejo le zaradi preprečevanja, odkrivanja ali preiskovanja posameznega primera, za katerega sta država članica ali Europol zaprosila za podatke.
5. Centralni sistem, imenovani in nadzorni organi ter Europol hranijo evidentirane zapise o iskanju, s čimer nacionalnim organom za varstvo podatkov in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov omogočijo, da spremljajo skladnost obdelave podatkov z določbami Unije o varstvu podatkov, med drugim zato, da se evidentirani zapisi hranijo z namenom sestavljanja letnih poročil iz člena 40(7). Razen takih namenov se osebni podatki in evidentirani zapisi o iskanju po enem mesecu izbrišejo iz vseh nacionalnih podatkovnih zbirk in podatkovnih zbirk Europola, razen če podatki niso potrebni za namene posebne kazenske preiskave, ki takrat poteka in zaradi katere sta država članica ali Europol podatke zahtevala.
Člen 34
Varnost podatkov
1. Država članica izvora zagotavlja varnost podatkov pred in med njihovim posredovanjem v centralni sistem.
2. Vsaka država članica v zvezi z vsemi podatki, ki jih njeni pristojni organi obdelujejo v skladu s to uredbo, sprejme potrebne ukrepe, vključno z varnostnim načrtom, za:
(a)
fizično zaščito podatkov, med drugim z izdelavo načrtov ukrepov za zaščito ključne infrastrukture ob nepredvidljivih dogodkih;
(b)
preprečitev dostopa nepooblaščenim osebam do nacionalnih objektov, v katerih država članica izvaja postopke v skladu z namenom sistema Eurodac (pregledi ob vstopu v objekt);
(c)
preprečitev nedovoljenega branja, kopiranja, spreminjanja ali izbrisa nosilcev podatkov (nadzor nosilcev podatkov);
(d)
preprečitev nepooblaščenega vnosa podatkov in nepooblaščenega preverjanja, spreminjanja ali izbrisa shranjenih osebnih podatkov (nadzor shranjevanja);
(e)
preprečitev nepooblaščene obdelave podatkov v sistemu Eurodac in kakršnega koli nepooblaščenega spreminjanja ali izbrisa podatkov, ki so bili obdelani v sistemu Eurodac (nadzor vnosa podatkov);
(f)
zagotovitev, da se osebam, ki so pooblaščene za dostop do sistema Eurodac, omogoči zgolj dostop do podatkov, zajetih v njihovem pooblastilu za dostop, ter zgolj prek individualnih in edinstvenih uporabniških identitet ter tajnih načinov dostopa (nadzor dostopa do podatkov);
(g)
zagotovitev, da vsi organi, ki imajo pravico do dostopa do podatkov iz sistema Eurodac, izdelajo profile, ki opisujejo funkcije in odgovornosti oseb, pooblaščenih za dostop do podatkov, vnos, posodobitev in izbris ter iskanje podatkov, ter te profile in vse druge pomembne informacije, ki bi jih organi lahko zahtevali za namene nadzora, na zahtevo nemudoma dajo na voljo nacionalnim nadzornim organom iz člena 28 Direktive 95/46/ES in člena 25 Okvirnega sklepa 2008/977/PNZ (profili osebja);
(h)
zagotovitev, da je mogoče preveriti in ugotoviti, katerim organom je dovoljeno posredovati osebne podatke z uporabo opreme za sporočanje podatkov (nadzor sporočanja);
(i)
zagotovitev možnosti preverjanja in ugotavljanja, kateri podatki so bili obdelani v sistemu Eurodac ter kdo in kdaj jih je obdeloval ter za kateri namen (nadzor zapisovanja podatkov);
(j)
preprečitev nepooblaščenega branja, kopiranja, spreminjanja ali izbrisa osebnih podatkov med njihovim posredovanjem v sistem Eurodac ali iz njega ali med prenosom nosilcev podatkov, zlasti z ustreznimi tehnikami šifriranja (nadzor prenosa);
(k)
spremljanje učinkovitosti varnostnih ukrepov iz tega odstavka in sprejemanje potrebnih organizacijskih ukrepov, povezanih z notranjim spremljanjem, za zagotovitev skladnosti s to uredbo (samorevidiranje) in avtomatsko odkrivanje, in sicer v roku 24 ur, vseh dogodkov, ki so posledica ukrepov, naštetih v točkah (b) do (j), in ki bi lahko predstavljali varnostni incident.
3. Države članice obvestijo Agencijo o varnostnih incidentih, ki jih zasledijo v svojih sistemih. Agencija v primeru varnostnih incidentov o tem obvesti države članice, Europol in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. V primeru varnostnega incidenta zadevne države članice, Agencija in Europol medsebojno sodelujejo.
4. Agencija sprejme potrebne ukrepe, da doseže cilje iz odstavka 2 v zvezi z delovanjem sistema Eurodac, vključno s sprejetjem varnostnega načrta.
Člen 35
Prepoved posredovanja podatkov tretjim državam, mednarodnim organizacijam ali zasebnim subjektom
1. Osebni podatki, ki jih država članica ali Europol ob upoštevanju te uredbe pridobita iz centralnega sistema Eurodac, se ne smejo pošiljati ali dajati na razpolago kateri koli tretji državi, mednarodni organizaciji ali zasebnemu subjektu s sedežem v Uniji ali zunaj nje. Ta prepoved ne velja, če se ti podatki naprej obdelujejo na nacionalni ravni ali jih države članice skupaj obdelujejo v smislu člena 2(b) Okvirnega sklepa 2008/977/PNZ.
2. Osebni podatki, ki izvirajo iz ene države članice in si jih države članice med seboj izmenjujejo na podlagi zadetka, ki so ga prejele za namene iz člena 1(2), se ne pošljejo tretjim državam, če obstaja resna nevarnost, da bi zaradi tega prenosa posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, lahko postal žrtev mučenja, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja oziroma drugih kršitev njegovih temeljnih pravic.
3. Prepovedi iz odstavkov 1 in 2 ne posegajo v pravico držav članic do posredovanja takih podatkov tretjim državam, v katerih se uporablja Uredba (EU) št. 604/2013
Člen 36
Prijavljanje in dokumentacija
1. Posamezna država članica in Europol zagotovita, da so vsi postopki obdelave podatkov, ki izhajajo iz zahtev za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac za namene iz člena 1(2), prijavljeni ali dokumentirani zaradi preverjanja dopustnosti zahteve in nadzora zakonitosti obdelave podatkov ter neoporečnosti in varnosti podatkov, pa tudi zagotovitve samonadzora.
2. Prijave ali dokumentiranje morajo v vseh primerih vsebovati:
(a)
natančen namen zahteve za primerjavo, vključno z zadevno obliko terorističnega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja, in - v primeru Europola - natančen namen zahteve za primerjavo;
(b)
utemeljene razloge proti izvedbi primerjav z drugimi državami članicami po Sklepu 2008/615/PNZ, v skladu s členom 20(1) te uredbe;
(c)
sklic na nacionalno podatkovno zbirko;
(d)
datum in točno uro, ko je nacionalna dostopna točka vložila zahtevo za primerjavo v centralnem sistemu;
(e)
naziv organa, ki je zahteval dostop zaradi primerjave, ter odgovorno osebo, ki je vložila zahtevo in obdelala podatke;
(f)
uporabo nujnega postopka iz člena 19(3), kadar je primerno, in odločitev, sprejeto glede naknadnega preverjanja;
(g)
podatke, uporabljene za primerjavo;
(h)
v skladu z nacionalnimi pravili ali Sklepom 2009/371/PNZ identifikacijsko oznako uradnika, ki je opravil iskanje, in uradnika, ki je dal nalog za iskanje ali pošiljanje.
3. Prijave in dokumentiranje se lahko uporabljajo zgolj za nadzor nad zakonitostjo obdelave podatkov ter za zagotovitev neoporečnosti in varnosti podatkov. Le prijave, ki vsebujejo neosebne podatke, se lahko uporabljajo za spremljanje in oceno iz člena 40. Zaradi opravljanja svojih dolžnosti imajo na lastno zahtevo do teh prijav dostop pristojni nacionalni nadzorni organi, odgovorni za preverjanje dopustnosti zahteve in nadzor zakonitosti obdelave podatkov ter neoporečnosti in varnosti podatkov.
Člen 37
Odgovornost
1. Vsaka oseba ali država članica, ki je utrpela škodo zaradi nezakonite obdelave podatkov ali drugega dejanja, ki je nezdružljivo s to uredbo, ima pravico prejeti odškodnino od države članice, ki je odgovorna za nastalo škodo. Ta država bo odvezana svoje odgovornosti, v celoti ali delno, če dokaže, da ni odgovorna za okoliščino, ki je povzročila škodo.
2. Če zaradi tega, ker neka država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti po tej uredbi, nastane škoda v centralnem sistemu, je ta država članica odgovorna za nastalo škodo, razen če in kolikor ni Agencija ali druga država članica ustrezno ukrepala, da bi preprečila nastanek škode ali zmanjšala njen učinek.
3. Zahtevke za odškodnino, naslovljene na neko državo članico zaradi škode iz odstavkov 1 in 2, urejajo določbe nacionalne zakonodaje obtožene države članice.
POGLAVJE VIII
SPREMEMBE UREDBE (EU) št. 1077/2011
Člen 38
Spremembe Uredbe (EU) št. 1077/2011
Uredba (EU) št. 1077/2011 se spremeni:
1.
člen 5 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 5
Naloge v zvezi s sistemom Eurodac
V zvezi s sistemom Eurodac Agencija opravlja:
(a)
naloge, ki so ji podeljene z Uredbo (EU) št. 603./2013. Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26 junija 2013 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (EU) št. 604/2013. o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in za zahteve za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac, ki jih vložijo organi kazenskega pregona držav članic in Europol za namene kazenskega pregona (17); in
(b)
naloge, povezane z usposabljanjem o tehnični uporabi sistema Eurodac.
2.
člen 12(1) se spremeni:
(a)
točki (u) in (v) se nadomestita z naslednjim:
„(u)
sprejme letno poročilo o dejavnostih centralnega sistema Eurodac v skladu s členom 40(1) Uredbe (EU) št. 603./2013.;
(v)
v skladu s členom 45(2) Uredbe (ES) št. 1987/2006, členom 42(2) Uredbe (ES) št. 767/2008 in členom 31(2) Uredbe (EU) št. 603./2013., poda pripombe na poročila Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o revizijah ter zagotovi ustrezno nadaljnje ukrepanje po teh revizijah;“;
(b)
točka (x) se nadomesti z naslednjim:
„(x)
pripravi statistični prikaz delovanja centralnega sistema Eurodac v skladu s členom 8(2) Uredbe (EU) št. 603./2013,“
(c)
točka (z) se nadomesti z naslednjim:
„(z)
zagotovi, da se vsako leto objavi seznam organov, imenovanih v skladu s členom 27(2) Uredbe (EU) št. 603./2013“;
3.
člen 15(4) se nadomesti z naslednjim:
„4. Europol in Eurojust se lahko udeležujeta sestankov upravnega odbora kot opazovalca, kadar je na dnevnem redu vprašanje glede SIS II v povezavi z uporabo Sklepa 2007/533/PNZ. Europol se prav tako lahko udeležuje sestankov upravnega odbora kot opazovalec, kadar je na dnevnem redu vprašanje glede VIS v povezavi z uporabo Sklepa 2008/633/PNZ ali vprašanje glede sistema Eurodac v povezavi z uporabo Uredbe (EU) št. 603/2013.“;
4.
člen 17 se spremeni:
(a)
v odstavku 5 se točka (g) nadomesti z naslednjim:
„(g)
ne glede na člen 17 Kadrovskih predpisov določi zahteve glede zaupnosti za skladnost s členom 17 Uredbe (ES) št. 1987/2006, členom 17 Sklepa 2007/533/PNZ, členom 26(9) Uredbe (ES) št. 767/2008 in členom 4(4) Uredbe (EU) št. 603/2013.;“
(b)
v odstavku 6 se točka (i) nadomesti z naslednjim:
„(i)
poročil o tehničnem delovanju posameznih obsežnih informacijskih sistemov iz člena 12(1)(t) in letnega poročila o dejavnostih centralnega sistema Eurodac iz člena 12(1)(u) na podlagi rezultatov spremljanja in ocenjevanja.“;
5.
člen 19(3) se nadomesti z naslednjim:
„3. Europol in Eurojust lahko imenujeta vsak svojega predstavnika v svetovalno skupino za SIS II. Europol lahko imenuje svojega predstavnika v svetovalnih skupinah za VIS in Eurodac.“
POGLAVJE IX
KONČNE DOLOČBE
Člen 39
Stroški
1. Stroški, ki nastanejo z ustanovitvijo in delovanjem centralnega sistema in komunikacijske infrastrukture, bremenijo splošni proračun Evropske unije.
2. Stroški nacionalnih dostopnih točk ter stroški njihove priključitve na centralni sistem bremenijo posamezne države članice.
3. Vsaka država članica in Europol na lastne stroške vzpostavi in vzdržuje tehnično infrastrukturo, potrebno za izvajanje te uredbe, ter krije stroške, ki izhajajo iz zahtev za primerjavo s podatki iz sistema Eurodac z namenom iz člena 1(2).
Člen 40
Letno poročilo: spremljanje in ocena
1. Agencija Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov predloži letno poročilo o dejavnostih centralnega sistema, vključno z njegovim tehničnim delovanjem in varnostjo. Letno poročilo vključuje informacije o vodenju in delovanju sistema Eurodac glede na vnaprej določene količinske kazalce za cilje iz odstavka 2.
2. Agencija zagotovi, da so na voljo postopki za spremljanje delovanja centralnega sistema glede na cilje v zvezi s storilnostjo, gospodarnostjo in kakovostjo storitev.
3. Za namene tehničnega vzdrževanja, poročanja in statistik ima Agencija dostop do potrebnih informacij o postopkih obdelave podatkov, ki se izvajajo v centralnem sistemu.
4. Do 20 julija 2018, nato pa vsaka štiri leta, pripravi Komisija celostno oceno sistema Eurodac, pri čemer preveri dosežene rezultate glede na cilje in učinek na temeljne pravice, vključno s tem, ali je dostop zaradi kazenskega pregona vodil k posredni diskriminaciji oseb, ki jih zajema ta uredba, ter oceni, ali še vedno veljajo temeljna načela, in ugotovi morebitne posledice za prihodnje delovanje, pripravi pa tudi vsa potrebna priporočila. Komisija oceno posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.
5. Države članice Agenciji in Komisiji zagotovijo informacije, potrebne za pripravo letnega poročila iz odstavka 1.
6. Agencija, države članice in Europol Komisiji zagotovijo informacije, potrebne za pripravo splošnih ocen iz odstavka 4. Te informacije ne smejo ogroziti delovnih metod ali vključevati informacij, ki razkrivajo vire, člane osebja ali preiskave imenovanih organov.
7. V skladu s predpisi nacionalnega prava o objavi informacij občutljive narave vsaka država članica in Europol pripravijo letna poročila o učinkovitosti primerjave podatkov o prstnih odtisih s podatki iz sistema Eurodac za namene kazenskega pregona, ki morajo zajemati informacije in statistične podatke o:
-
natančnem namenu primerjave, vključno z vrsto terorističnega dejanja ali drugega hudega kaznivega dejanja,
-
razloge za utemeljen sum,
-
utemeljene razloge proti izvedbi primerjave z drugimi državami članicami v okviru Sklepa 2008/615/PNZ, v skladu s členom 20(1) te uredbe,
-
število zahtev za primerjavo,
-
število in vrsto zadev, ki so vodile do uspešne ugotovitve istovetnosti, ter
-
potrebo in uporabo izjemno nujnih primerov, vključno s tistimi primeri, pri katerih se po naknadnem preverjanju, ki ga je opravil organ, pristojen za preverjanje, ta nujnost ni sprejela.
-
Poročila držav članic in Europola se pošljejo Komisiji do 30. junija naslednjega leta.
8. Na podlagi letnih poročil držav članic in Europola iz odstavka 7 in poleg splošne ocene iz odstavka 5 Komisija pripravi letno poročilo o dostopanju do podatkov iz sistema Eurodac za namene kazenskega pregona ter ga posreduje Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.
Člen 41
Kazni
Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se vsakršna obdelava podatkov iz centralnega sistema, ki je v nasprotju z namenom sistema Eurodac, kot je določen v členu 1, kaznuje s kaznimi, vključno z upravnimi kaznimi in/ali kazenskimi sankcijami v skladu z nacionalnim pravom, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
Člen 42
Ozemeljska veljavnost
Določbe te uredbe se ne uporabljajo za ozemlja, za katera se ne uporablja Uredba (EU) št. 604/2013.
Člen 43
Priglasitev imenovanih organov in organov, pristojnih za preverjanje
1. Vsaka država članica do 20 oktobra 2013 Komisiji priglasi svoje imenovane organe, operativne enote iz člena 5(3) in njen organ, pristojen za preverjanje, ter ji nemudoma priglasi vsako spremembo v zvezi s tem.
2. Europol do 20 oktobra 2013 Komisiji priglasi imenovani organ, organ, pristojen za preverjanje, in nacionalno dostopno točko, ki jo je imenoval, ter ji nemudoma priglasi vsako spremembo v zvezi s tem.
3. Komisija objavi informacije iz odstavkov 1 in 2 vsako leto v Uradnem listu Evropske unije ter nemudoma da na voljo v posodobljeni spletni elektronski publikaciji.
Člen 44
Prehodna določba
Podatki, ki se blokirajo v centralnem sistemu v skladu s členom 12 Uredbe (ES) št. 2725/2000, se odblokirajo in označijo v skladu s členom 18(1) te uredbe 20 julija 2015.
Člen 45
Razveljavitev
Uredba Sveta (ES) št. 2725/2000 in Uredba (ES) št. 407/2002 se razveljavita z učinkom od 20 julija 2015.
Sklicevanja na razveljavljeni uredbi se štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi III.
Člen 46
Začetek veljavnosti in uporaba
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba se uporablja od 20 julija 2015.
Države članice obvestijo Komisijo in Agencijo takoj, ko vzpostavijo tehnične pogoje za pošiljanje podatkov centralnemu sistemu, vendar najpozneje 20 julija 2015.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.
V Bruslju, 26. junija 2013