NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 100/2013
ze dne 15. ledna 2013,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1406/2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
po konzultaci s Výborem regionů,
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 (3), které bylo přijato v reakci na havárii tankeru Erika, byla zřízena Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní bezpečnosti a zabránění znečištění z lodí.
(2)
Po havárii tankeru Prestige v roce 2002 bylo nařízení (ES) č.1406/2002 změněno tak, aby agentuře ukládalo více úkolů v oblasti boje proti znečištění.
(3)
Je třeba jasně stanovit, na které druhy znečištění moří by se měly vztahovat cíle nařízení (ES) č.1406/2002. Znečištění moří způsobené zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu by proto mělo být chápáno jako znečištění ropou nebo látkou jinou než ropa, u níž je pravděpodobné, že vyskytne-li se v mořském prostředí, bude představovat nebezpečí pro lidské zdraví, ublíží živým zdrojům a mořskému životu, poškodí rekreační využití nebo naruší další legitimní využití moře, jak stanoví Protokol o připravenosti, reakci a spolupráci při znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami z roku 2000.
(4)
Správní rada agentury (dále jen „správní rada“) v souladu s článkem 22 nařízení (ES) č. 1406/2002 zadala v roce 2007 nezávislé externí vyhodnocení uplatňování uvedeného nařízení. Na základě tohoto vyhodnocení podala v červnu 2008 doporučení týkající se změn fungování agentury, oblasti její působnosti a jejích pracovních postupů.
(5)
Na základě zjištění externího vyhodnocení a na základě doporučení a víceleté strategie přijaté správní radou v březnu 2010 by některá ustanovení nařízení (ES) č. 1406/2002 měla být vyjasněna a aktualizována. Agentura by se měla soustředit na své prioritní úkoly v oblasti námořní bezpečnosti, přičemž by měla dostat řadu nových hlavních a doplňkových úkolů odrážejících vývoj politiky námořní bezpečnosti na unijní a mezinárodní úrovni. S ohledem na rozpočtová omezení Unie je nutná značná prověrka a přerozdělení prostředků, aby byla zajištěna efektivnost nákladů a účinnost využití rozpočtu a aby se zamezilo jakýmkoli duplicitám. Potřeby ohledně zaměstnanců nutných pro nové hlavní a doplňkové úkoly by měly být v zásadě pokryty vnitřním přesunem, který provede agentura. Současně by agentura měla v případě potřeby obdržet financování z jiných částí rozpočtu Unie, zejména z nástroje evropské politiky sousedství. Plnění veškerých nových hlavních a doplňkových úkolů agenturou bude probíhat v mezích stávajícího finančního výhledu a rozpočtu agentury, aniž jsou dotčena jednání a rozhodnutí týkající se budoucího víceletého finančního rámce. Vzhledem k tomu, že toto nařízení není rozhodnutím o financování, měl by rozpočtový orgán rozhodnout o zdrojích agentury v rámci ročního rozpočtového procesu.
(6)
Úkoly agentury by měly být popsány jasně a přesně a mělo by se zamezit jakékoli jejich duplicitě.
(7)
Agentura prokázala, že některé úkoly mohou být uskutečněny efektivněji na evropské úrovni, což může v některých případech pro členské státy znamenat úsporu ve vnitrostátních rozpočtech, a pokud se tak ukáže, i představovat skutečnou evropskou přidanou hodnotu.
(8)
Některá ustanovení týkající se specifického řízení agentury by měla být vyjasněna. S přihlédnutím ke zvláštní odpovědnosti Komise za provádění politik Unie uložené Smlouvou o fungování Evropské unie by měla Komise poskytnout agentuře politické vedení v plnění jejích úkolů při plném respektování právního postavení agentury a nezávislosti jejího výkonného ředitele podle nařízení (ES) č. 1406/2002.
(9)
Při jmenování členů správní rady, při volbě jejího předsedy a místopředsedy a při jmenování vedoucích jednotek by se měl plně zohledňovat význam zajištění rovnováhy v zastoupení žen a mužů.
(10)
Veškeré odkazy na příslušné právní akty Unie je třeba chápat jako odkazy na akty v oblasti námořní bezpečnosti, bezpečnosti námořní dopravy, zabránění znečištění z lodí a reakce na ně a rovněž i reakce na znečištění moře způsobené zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu.
(11)
Pro účely tohoto nařízení je třeba „bezpečnost námořní dopravy“ chápat - v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004 o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení (4) - jako kombinaci preventivních opatření k ochraně námořní dopravy a přístavních zařízení před ohrožením úmyslnými protiprávními činy. Bezpečnostního cíle by mělo být dosaženo přijetím vhodných opatření v oblasti politiky námořní dopravy, aniž jsou dotčeny předpisy členských států v oblasti národní bezpečnosti, obrany a veřejné bezpečnosti a v oblasti boje proti finanční trestné činnosti namířené proti státu.
(12)
Agentura by měla jednat v zájmu Unie. Mělo by to zahrnovat i situaci, kdy je agentura pověřena úkolem jednat v oblasti své působnosti mimo území členských států a v zájmu podpory politiky námořní bezpečnosti Unie poskytovat technickou pomoc příslušným třetím zemím.
(13)
Agentura by měla členským státům poskytovat technickou pomoc, která by měla usnadnit vytváření nezbytné vnitrostátní kapacity k provádění acquis Unie.
(14)
Agentura by měla členským státům a Komisi poskytovat operační pomoc. Součástí této pomoci by měly být služby, jako jsou systém Unie pro výměnu informací na moři (SafeSeaNet), evropský satelitní dohled pro odhalování ropného znečištění (CleanSeaNet), datové centrum Evropské unie pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti (datové centrum EU LRIT) a systém pro provádění režimu státní kontroly v přístavech EU (Thetis).
(15)
Odborné znalosti agentury v oblasti elektronického předávání údajů a systémů pro výměnu informací na moři by měly být využity ke zjednodušení ohlašovacích formalit lodí za účelem odstranění překážek v námořní dopravě a k vytvoření evropského prostoru námořní dopravy bez překážek. Agentura by zejména měla podporovat členské státy při provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/65/EU ze dne 20. října 2010 o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich (5).
(16)
Agentura by měla zvýšit pomoc Komisi ve výzkumných činnostech týkajících se její oblasti působnosti. Je však třeba vyhnout se duplicitní práci ve vztahu k existujícímu výzkumnému rámci Unie. Agentura by zejména neměla být pověřena řízením výzkumných projektů.
(17)
Na základě rozvoje nových inovačních aplikací a služeb a zlepšování stávajících aplikací a služeb a s cílem realizovat evropský námořní prostor bez překážek by agentura měla plně využívat možnosti poskytované evropskými družicovými navigačními programy (EGNOS a Galileo) a programem globálního monitoringu životního prostředí a bezpečnosti (GMES).
(18)
Po ukončení platnosti rámce Unie pro spolupráci v oblasti havarijního nebo záměrného znečišťování moře zavedeného rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 2850/2000/ES (6) by agentura měla pokračovat v některých činnostech vykonávaných dříve na základě uvedeného rámce, a to zejména využíváním odborných znalostí Poradenské odborné skupiny pro připravenost a reakci na znečišťování moře. Činnost agentury v této oblasti by neměla zbavovat pobřežní státy odpovědnosti za zavedení mechanismů zásahu proti znečištění a měla by respektovat stávající ujednání o spolupráci mezi členskými státy nebo uskupeními členských států.
(19)
Agentura na požádání poskytuje členským státům prostřednictvím systému CleanSeaNet podrobné informace o možných případech znečištění z lodí, aby jim umožnila plnit jejich povinnosti vyplývající ze směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/35/ES ze dne 7. září 2005 o znečištění z lodí a o zavedení sankcí za protiprávní jednání (7). Účinnost prosazování se však značně liší i přesto, že takové znečištění může zasáhnout vody jiných zemí. Ve své příští zprávě podle článku 12 uvedené směrnice by proto Komise měla informovat Evropský parlament a Radu o účinnosti a soudržnosti prosazování této směrnice a poskytnout i další důležité informace ohledně jejího používání.
(20)
Žádosti postižených států o zahájení činností, které agentura vykonává v rámci boje proti znečištění, by měly být podávány prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie zavedeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom (8). Komise však může mít za to, že za jiných okolností než v případě žádosti o spuštění pohotovostních plavidel na odstraňování znečištění a dalšího vybavení mohou být vhodnější alternativní způsoby komunikace, založené na používání pokročilých informačních technologií, a může tedy informovat žadatelský členský stát.
(21)
Události z poslední doby podtrhly rizika těžby ropy a plynu a výrobních činností na moři pro námořní dopravu a mořské prostředí. Reakční schopnosti agentury v případě znečištění ropou a její odborné znalosti v oblasti znečištění nebezpečnými a škodlivými látkami by se měly využívat tak, aby na žádost postiženého státu zahrnovaly i reakci na znečištění způsobené takovými činnostmi.
(22)
Zejména systém CleanSeaNet, který je v současnosti používán na pořizování fotografických důkazů o ropných skvrnách z plavidel, by měl být agenturou využíván také k odhalování a záznamu skvrn z výzkumu ropy a plynu a výrobních činností na moři, aniž by to mělo jakékoli neblahé dopady na službu, která je poskytována námořní dopravě.
(23)
Agentura disponuje uznávanými cennými odbornými znalostmi a nástroji v oblasti námořní bezpečnosti, bezpečnosti námořní dopravy, zabránění znečištění z lodí a reakce na ně. Tyto odborné znalosti a nástroje mohou být důležité pro další činnosti Unie týkající se politiky Unie v oblasti námořní dopravy. Agentura by proto měla být při rozvoji a provádění těchto činností Unie Komisi a členským státům na požádání nápomocna, pokud to správní rada v kontextu ročního pracovního programu agentury schválí. Tato pomoc by měla být předmětem podrobné analýzy nákladů a přínosů a neměla by narušovat hlavní úkoly agentury.
(24)
Agentura skrze technickou pomoc, kterou poskytuje, přispívá také k rozvoji námořní dopravy šetrné k životnímu prostředí.
(25)
Pokud jde o klasifikační společnosti, většina klasifikačních společností se zabývá jak námořními plavidly, tak plavidly vnitrozemské plavby. Na základě zkušeností agentury s klasifikačními společnostmi pro námořní plavidla by agentura mohla Komisi poskytovat příslušné informace týkající se klasifikačních společností pro plavidla vnitrozemské plavby, a umožnit tak zvýšení efektivity.
(26)
Pokud jde o rozhraní mezi dopravními informačními systémy, měla by agentura napomáhat Komisi a členským státům tím, že ve spolupráci s příslušnými orgány pro informační systémy služeb vnitrozemské vodní dopravy prozkoumá možnost sdílení informací mezi těmito systémy.
(27)
Aniž je dotčena odpovědnost příslušných orgánů, měla by být agentura nápomocna Komisi a členským státům při rozvoji a realizaci budoucí iniciativy e-Maritime, jejímž cílem je zvýšit účinnost odvětví evropské námořní dopravy tím, že usnadní využívání pokročilých informačních technologií.
(28)
Za účelem vytvoření jednotného trhu a evropského prostoru námořní dopravy bez překážek by měla být snížena administrativní zátěž lodní dopravy, a tím také mimo jiné podporována pobřežní plavba. V této souvislosti by se mohl koncept „modrého pásma“ a iniciativa e-Maritime případně využít jako prostředek k omezení ohlašovacích formalit požadovaných od obchodních lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich.
(29)
Je třeba připomenout, že podle judikatury Soudního dvora Evropské unie a v zájmu respektování zásady institucionální rovnováhy nelze agentuře svěřit pravomoc přijímat rozhodnutí s obecnou působností.
(30)
Aniž jsou dotčeny cíle a úkoly stanovené nařízením (ES) č. 1406/2002, měla by Komise do jednoho roku ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost v těsné spolupráci s příslušnými zúčastněnými stranami vypracovat a předložit studii proveditelnosti za účelem zhodnocení a určení možností posílení koordinace a spolupráce různých pobřežních funkcí. Tato studie by měla zohlednit stávající právní rámec a relevantní doporučení příslušných fór Unie, jakož i současný rozvoj společného prostředí pro sdílení informací (CISE), a měla by plně respektovat zásady subsidiarity a proporcionality a Evropskému parlamentu a Radě objasnit náklady a výnosy.
(31)
Pro konkurenceschopnost námořních seskupení Unie je důležité získávat evropské námořníky s kvalitním výcvikem. Vzhledem k současné i budoucí poptávce v Unii po vysoce kvalifikovaných námořnících by tudíž agentura měla v případě potřeby poskytnout členským státům a Komisi podporu při propagaci námořního výcviku usnadňováním dobrovolné výměny osvědčených postupů a poskytováním informací o výměnných programech Unie v oblasti námořního výcviku. Podpora by mohla zahrnovat pomoc kompetentním evropským zúčastněným stranám při dosahování špičkové kvality vzdělávání a výcviku v námořních oborech na dobrovolném základě, plně v souladu s odpovědností členských států za obsah a organizaci tohoto výcviku.
(32)
Pro boj s rostoucím rizikem pirátství by agentura měla případně nadále předávat příslušným vnitrostátním orgánům a jiným významným subjektům, včetně operací jako je operace námořních sil EU Atalanta, podrobné informace o poloze lodí plujících pod vlajkou členských států v oblastech označovaných za velice nebezpečné. Agentura má kromě toho k dispozici prostředky, které by mohly být užitečné, zejména v souvislosti s rozvojem CISE. Je proto vhodné, aby agentura poskytovala příslušným vnitrostátním orgánům a subjektům Unie jako Frontex a Europol na požádání relevantní informace o poloze lodí a údaje z pozorování Země pro usnadnění preventivních opatření proti úmyslným protiprávním činům, jak vyplývá z příslušných právních předpisů Unie, aniž jsou dotčena práva a povinnosti členských států, a v souladu s použitelným vnitrostátním právem a právem Unie, zejména s ohledem na subjekty, které údaje požadují. Poskytování údajů pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti (LRIT) by mělo podléhat souhlasu dotčeného státu vlajky v souladu s postupy, které stanoví správní rada.
(33)
Při zveřejňování informací v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci (9) by Komise a agentura měly v zájmu zajištění soudržnosti vycházet z odborných znalostí a zkušeností získaných na základě Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci (dále jen „Pařížské memorandum o porozumění“).
(34)
Pomocí, kterou agentura poskytuje členským státům a Komisi v souvislosti s příslušnou činností mezinárodních a regionálních organizací, by neměl být dotčen vztah mezi těmito organizacemi a členskými státy vyplývající z členství členských států v těchto organizacích.
(35)
Unie přistoupila k následujícím nástrojům zřizujícím regionální organizace, na jejichž činnost se rovněž vztahují cíle agentury: k Úmluvě o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře (Helsinská úmluva revidovaná v roce 1992) (10); k Úmluvě o ochraně Středozemního moře před znečišťováním (Barcelonská úmluva) (11) a její revizi z roku 1995 (12) a k řadě protokolů k této úmluvě; k Dohodě o spolupráci při boji proti znečištění Severního moře ropou a jinými škodlivými látkami (Bonnská dohoda) (13); k Úmluvě o ochraně mořského prostředí severovýchodního Atlantiku (úmluva OSPAR) (14); k Dohodě o spolupráci při ochraně pobřeží a vod severovýchodního Atlantiku před znečišťováním, podepsané dne 17. října 1990 (Lisabonská dohoda) (15), spolu s jejím Dodatkovým protokolem, podepsaným dne 20. května 2008, jenž dosud nevstoupil v platnost (16). Unie jedná rovněž o přistoupení k Úmluvě o ochraně Černého moře před znečištěním, podepsané v dubnu roku 1992 (Bukurešťská úmluva). Agentura by proto měla členským státům a Komisi poskytovat technickou pomoc umožňující jim podílet se na příslušné činnosti těchto regionálních organizací.
(36)
Vedle těchto regionálních organizací existuje řada jiných regionálních, subregionálních a dvoustranných ujednání o koordinaci a spolupráci týkajících se reakce na znečištění. Při poskytování pomoci týkající se reakce na znečištění třetím zemím majícím společné regionální moře s Unií by agentura měla jednat s ohledem na tato ujednání.
(37)
Unie sdílí regionální mořské oblasti Středozemního moře, Černého moře a Baltského moře se sousedními zeměmi. Na žádost Komise by agentura měla těmto zemím poskytovat pomoc týkající se reakce na znečištění.
(38)
Pro dosažení maximální účinnosti by agentura měla co nejvíce spolupracovat v rámci Pařížského memoranda o porozumění. Komise a členské státy by měly pokračovat v posuzování všech možností vedoucích k dalšímu zvyšování účinnosti, které by mohly být v rámci Pařížského memoranda o porozumění předloženy ke zvážení.
(39)
S cílem zajistit správné provádění závazných právních aktů Unie v oblasti námořní bezpečnosti a v oblasti zabránění znečištění z lodí v praxi by agentura měla být Komisi nápomocna tím, že bude provádět návštěvy členských států. Tyto návštěvy vnitrostátních správních orgánů by měly agentuře umožnit nashromáždění veškerých informací nezbytných k tomu, aby Komisi předložila komplexní zprávu za účelem dalšího posouzení. Tyto návštěvy by měly být prováděny v souladu se zásadami uvedenými v čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii a takovým způsobem, aby se minimalizovala administrativní zátěž pro vnitrostátní orgány námořní správy. Tyto návštěvy by dále měly být vykonávány v souladu se stanoveným postupem včetně standardní metodiky přijatými správní radou.
(40)
Agentura by měla být Komisi nápomocna tím, že bude provádět inspekce uznaných subjektů v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí (17). Tyto inspekce mohou probíhat rovněž ve třetích zemích. Komise a agentura by měly zajistit, aby byly dotčené členské státy náležitě informovány. Agentura by rovněž měla plnit inspekční úkoly podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES ze dne 19. listopadu 2008 o minimální úrovni výcviku námořníků (18), které se týkají výcviku námořníků a vydávání průkazu způsobilosti a jimiž agenturu pověřila Komise. Do nařízení (ES) č. 1406/2002 by neměly být zahrnuty podrobnosti technické pomoci poskytované agenturou inspekcím v oblasti bezpečnosti námořní dopravy, které provádí Komise v souladu s nařízením Komise (ES) č. 324/2008 ze dne 9. dubna 2008, kterým se stanoví revidované postupy provádění inspekcí Komise v oblasti námořní bezpečnosti (19).
(41)
S cílem zajistit soulad s politickými cíli a institucionálním uspořádáním Unie, jakož i s platnými správními a finančními postupy by Komise měla vydat formální doporučení v podobě písemného stanoviska k návrhu víceleté strategie a k návrhu ročních pracovních programů agentury, k němuž by správní rada měla před přijetím těchto dokumentů přihlédnout.
(42)
V zájmu zajištění spravedlivého a transparentního postupu při jmenování výkonného ředitele by postup výběrového řízení, který je třeba dodržovat, měl být v souladu s pokyny Komise pro výběr a jmenování ředitelů agentur Unie. V těchto pokynech je stanoveno, že žádost mohou podat státní příslušníci kteréhokoli členského státu. Z týchž důvodů by měl správní radu v rámci výboru pro předběžný výběr zastupovat pozorovatel. Tento pozorovatel by měl být během dalších fází výběrového řízení průběžně informován. V době, kdy správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování, by měli její členové mít možnost položit Komisi dotazy ohledně výběrového řízení. Správní rada by dále měla mít možnost vést s kandidáty z užšího seznamu pohovor, a to v souladu se standardním postupem.Ve všech fázích výběrového řízení a jmenování na místo výkonného ředitele agentury by měly všechny zapojené strany zajistit, aby byly osobní údaje kandidátů zpracovávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (20).
(43)
Agentura je sice financována především prostřednictvím příspěvku Unie, má však rovněž příjmy plynoucí z poplatků a plateb spojených s jejími službami. Tyto poplatky a platby se týkají zejména provozu datového centra EU LRIT a jsou uplatňovány v souladu s usnesením Rady přijatým ve dnech 1. a 2. října 2007 a 9. prosince 2008 týkajícím se zřízení datového centra EU LRIT, a zejména s body ohledně zpráv o financování systému LRIT.
(44)
Ve zprávě o pokroku podávané na základě nařízení (ES) č. 1406/2002 by Komise měla také posoudit případný příspěvek agentury k provádění budoucího legislativního aktu o bezpečnosti činností v oblasti vyhledávání, průzkumu a těžby ropy a zemního plynu na moři, který v současné době posuzují Evropský parlament a Rada, s ohledem na zabránění znečištění ze zařízení pro těžbu ropy nebo plynu na moři a s přihlédnutím k zavedeným a uznávaným odborným zkušenostem a nástrojům agentury.
(45)
Činnosti agentury by měly případně přispívat také k vytvoření skutečného evropského prostoru námořní dopravy bez překážek.
(46)
Mělo by být zohledněno nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (21), a zejména článek 208 uvedeného nařízení.
(47)
Nařízení (ES) č. 1406/2002 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny nařízení (ES) č. 1406/2002
Nařízení (ES) č. 1406/2002 se mění takto:
1)
Články 1 až 3 se nahrazují tímto:
„Článek 1
Cíle
1. Tímto nařízením se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (dále jen „agentura“) za účelem zajištění vysoké, jednotné a účinné úrovně námořní bezpečnosti, bezpečnosti námořní dopravy, zabránění znečištění z lodí a reakce na ně, jakož i reakce na znečištění moře způsobené zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu.
2. Za tímto účelem agentura spolupracuje s členskými státy a Komisí a poskytuje jim technickou, operační a vědeckou pomoc v oblastech uvedených v odstavci 1 tohoto článku v mezích hlavních úkolů popsaných v článku 2 a v příslušných případech doplňkových úkolů stanovených v článku 2a, a to zejména s cílem pomoci členským státům a Komisi řádně uplatňovat příslušné právní akty Unie. V souvislosti s reakcí na znečištění poskytuje agentura operační pomoc pouze na žádost postiženého státu či postižených států.
3. Poskytnutím pomoci podle odstavce 2 agentura ve vhodných případech přispívá k celkové účinnosti námořní dopravy a přepravy, jak stanovuje toto nařízení, aby tak usnadnila vytvoření evropského prostoru námořní dopravy bez překážek.
Článek 2
Hlavní úkoly agentury
1. Za účelem zajištění řádného plnění cílů stanovených v článku 1 vykonává agentura hlavní úkoly vyjmenované v tomto článku.
2. Agentura je Komisi nápomocna:
a)
v přípravných pracích na aktualizaci a vypracování příslušných právních aktů Unie, zejména v souladu s vývojem mezinárodních právních předpisů;
b)
v účinném provádění příslušných závazných právních aktů Unie, zejména vykonáváním návštěv a inspekcí uvedených v článku 3 tohoto nařízení a poskytováním technické pomoci Komisi při plnění úkolů inspekce, kterými je Komise pověřena podle čl. 9 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004 o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení (22). V této souvislosti může Komisi podávat návrhy na jakákoli případná zlepšení zmíněných závazných právních aktů;
c)
v analýze probíhajících a dokončených výzkumných projektů vztahujících se k cílům agentury; to může zahrnovat určení případných navazujících opatření vyplývajících z konkrétních výzkumných projektů;
d)
v plnění jakéhokoli jiného úkolu, jímž je v legislativních aktech Unie v souvislosti s cíli agentury pověřena Komise.
3. Agentura spolupracuje s členskými státy na:
a)
případném organizování příslušných činností odborné přípravy v oblastech, za něž jsou odpovědné členské státy;
b)
zpracování technických řešení, včetně poskytování příslušných operačních služeb, a poskytování technické pomoci v souvislosti s vytvářením nezbytné kapacity členských států k provádění příslušných právních aktů Unie;
c)
poskytování vhodných informací na žádost členského státu vyplývajících z inspekcí podle článku 3 za účelem podpory kontrol uznaných subjektů, jež vydávají osvědčení jménem členských států v souladu s článkem 9 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/15/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lidí a pro související činnosti námořní správy (23), aniž jsou dotčena práva a povinnosti státu vlajky;
d)
podpoře ve formě dodatečných prostředků poskytovaných nákladově efektivním způsobem v případě znečištění z lodí i v případě znečištění moře způsobeného zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu, je-li podána žádost postiženým členským státem, v jehož působnosti jsou prováděny čistící práce, aniž je dotčena odpovědnost pobřežních států za zavedení vhodných mechanismů zásahu proti znečištění, a při respektování stávající spolupráce členských států v této oblasti. Žádosti o spuštění činností v rámci boje proti znečištění by měly být v příslušných případech podávány prostřednictvím mechanismu civilní ochrany Unie zavedeného rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom (24).
4. Agentura usnadňuje spolupráci mezi členskými státy a Komisí:
a)
v oblasti sledování dopravy, na niž se vztahuje směrnice 2002/59/ES, tím, že agentura podporuje zejména spolupráci mezi pobřežními státy v příslušných námořních oblastech a rozvíjí a provozuje datové centrum Evropské unie pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti i systém Unie pro výměnu informací na moři (SafeSeaNet) uvedené v článcích 6b a 22a zmíněné směrnice, jakož i mezinárodní systém výměny informací pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti v souladu se závazky přijatými v rámci Mezinárodní námořní organizace (IMO);
b)
tím, že na požádání a aniž je dotčeno vnitrostátní právo a právo Unie, poskytuje příslušným vnitrostátním orgánům a subjektům Unie v rámci jejich mandátu relevantní informace o poloze plavidel a údaje z pozorování Země s cílem usnadnit opatření proti hrozbám pirátství a úmyslných protiprávních činů, jak stanoví platné právo Unie, nebo na základě mezinárodně schválených právních nástrojů v oblasti námořní dopravy, přičemž se uplatňují příslušná pravidla o ochraně údajů a dodržují správní postupy, které v případě potřeby vypracuje správní rada nebo řídící skupina na vysoké úrovni vytvořená podle směrnice 2002/59/ES. Poskytování údajů pro identifikaci a sledování lodí na velké vzdálenosti by mělo podléhat souhlasu dotčeného státu vlajky;
c)
v oblasti vyšetřování námořních nehod a mimořádných událostí v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/18/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se stanoví základní zásady pro vyšetřování nehod v odvětví námořní dopravy (25). Je-li o to agentura požádána příslušnými členskými státy, a za předpokladu, že nedochází ke střetu zájmů, poskytuje těmto členským státům operační podporu v souvislosti s vyšetřováním vážných nebo velmi vážných nehod a provádí analýzu zpráv o bezpečnostním vyšetřování nehod za účelem určení přidané hodnoty na úrovni Unie, pokud jde o příslušná poučení, jež je třeba vyvodit. Na základě údajů poskytnutých členskými státy podle článku 17 uvedené směrnice agentura sestavuje roční přehled námořních nehod a mimořádných událostí;
d)
v poskytování objektivních, spolehlivých a srovnatelných statistik, informací a údajů s cílem umožnit Komisi a členským státům učinit potřebné kroky ke zlepšení jejich opatření a vyhodnotit účinnost a nákladovou efektivnost existujících opatření. Tyto úkoly zahrnují sběr, uchovávání a hodnocení technických údajů, systematické využívání existujících databází, včetně výměny dat a případně rozvoje dalších databází. Agentura na základě shromážděných údajů pomáhá Komisi ve zveřejňování informací týkajících se lodí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/16/ES ze dne 23. dubna 2009 o státní přístavní inspekci (26);
e)
v oblasti shromažďování a analýzy údajů o námořnících, které jsou poskytovány a využívány v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2008/106/ES ze dne 19. listopadu 2008 o minimální úrovni výcviku námořníků (27);
f)
při zlepšování identifikace a stíhání lodí, které nezákonně vypouštějí nečistoty, v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2005/35/ES ze dne 7. září 2005 o znečištění z lodí a o zavedení sankcí za protiprávní jednání (28);
g)
v souvislosti se znečištěním moří ropou způsobeným zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu s využitím evropského satelitního dohledu pro odhalování ropného znečištění (CleanSeaNet) za účelem kontroly rozsahu a ekologického dopadu takového znečištění;
h)
při poskytování technické pomoci členským státům a Komisi, která je nezbytná k tomu, aby se podílely na příslušných činnostech technických orgánů IMO, Mezinárodní organizace práce v souvislosti s námořní dopravou, Pařížského memoranda o porozumění o státní přístavní inspekci (dále jen „Pařížské memorandum o porozumění“) a příslušných regionálních organizací, jichž je Unie členem, pokud jde o záležitosti spadající do pravomoci Unie;
i)
s ohledem na provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/65/EU ze dne 20. října 2010 o ohlašovacích formalitách lodí připlouvajících do přístavů členských států nebo odplouvajících z nich (29), zejména zjednodušením elektronického přenosu údajů prostřednictvím systému SafeSeaNet a podporou vytvoření jednotného kontaktního místa.
5. Agentura může na žádost Komise poskytnout technickou pomoc včetně organizace příslušných činností odborné přípravy, pokud jde o příslušné právní akty Unie, státům, které žádají o přistoupení k Unii, a případně partnerským zemím v rámci evropského sousedství a zemím, které se účastní Pařížského memoranda o porozumění.
Agentura může také poskytnout pomoc v případě znečištění z lodí či znečištění moře způsobeného zařízeními pro těžbu ropy nebo plynu, jež postihuje třetí země mající společné regionální moře s Unií, v souladu s mechanismem civilní ochrany Unie zavedeným rozhodnutím 2007/779/ES, Euratom a podle podmínek vztahujících se na členské státy podle odst. 3 písm. d) tohoto článku. Tyto úkoly jsou koordinovány s existujícími regionálními ujednáními o spolupráci, jež se týkají znečištění moře.
Článek 2a
Doplňkové úkoly agentury
1. Aniž jsou dotčeny hlavní úkoly podle článku 2, je agentura v příslušných případech nápomocna Komisi a členským státům při rozvíjení a uskutečňování činností Unie, které jsou uvedeny v odstavcích 2 a 3 tohoto článku a které souvisejí s cíli agentury, jestliže k tomu disponuje uznávanými odbornými znalostmi a nástroji. Doplňkové úkoly uvedené v tomto článku:
a)
jsou odůvodněné a přínosné;
b)
brání duplicitnímu vynakládání úsilí;
c)
jsou v zájmu námořní dopravní politiky Unie;
d)
nenarušují hlavní úkoly agentury a
e)
nezasahují do práv a povinností členských států, zejména v jejich úloze států vlajky, států přístavu a pobřežních států.
2. Agentura je Komisi nápomocna:
a)
v souvislosti s prováděním směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (30) tím, že přispívá k dosažení cíle v podobě dosažení dobrého environmentálního stavu mořských vod, pokud jde o její prvky související s lodní plavbou, a při využívání výsledků stávajících nástrojů typu SafeSeaNet a CleanSeaNet;
b)
poskytováním technické pomoci týkající se emisí skleníkových plynů z lodí, zejména v návaznosti na aktuální mezinárodní vývoj;
c)
v souvislosti s programem Globální monitoring životního prostředí a bezpečnosti (GMES) tím, že v rámci řízení GMES podporuje využívání údajů a služeb GMES k námořním účelům;
d)
při rozvíjení společného prostředí pro sdílení informací v evropské námořní oblasti;
e)
v souvislosti s mobilními zařízeními pro těžbu plynu a ropy na moři tím, že analyzuje požadavky Mezinárodní námořní organizace a shromažďuje základní informace o potenciálních hrozbách pro námořní dopravu a mořské prostředí;
f)
poskytováním příslušných informací týkajících se klasifikačních společností pro plavidla vnitrozemské plavby v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/87/ES ze dne 12. prosince 2006, kterou se stanoví technické požadavky pro plavidla vnitrozemské plavby (31). Tyto informace budou rovněž uvedeny ve zprávách podle čl. 3 odst. 4 a 5 tohoto nařízení.
3. Agentura je nápomocna Komisi a členským státům:
a)
při posuzování proveditelnosti a uskutečňování politik a projektů na podporu budování evropského prostoru námořní dopravy bez překážek, jako jsou koncept „modrého pásma“ a iniciativa e-Maritime, jakož i mořské dálnice. Za tímto účelem bude zejména přezkoumána možnost doplnění dalších funkcí do systému SafeSeaNet, aniž by byla dotčena úloha řídící skupiny na vysoké úrovni vytvořené podle směrnice 2002/59/ES;
b)
přezkumem provedeným ve spolupráci s příslušnými orgány pro systém říčních informačních služeb, jehož předmětem bude možnost sdílení informací mezi tímto systémem a informačními systémy námořní dopravy na základě zprávy podle článku 15 směrnice 2010/65/EU;
c)
usnadňováním dobrovolné výměny osvědčených postupů v námořním výcviku a vzdělávání v rámci Unie a poskytováním informací o výměnných programech Unie v oblasti námořního výcviku, a to při plném dodržování článku 166 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“).
Článek 3
Návštěvy členských států a inspekce
1. K plnění úkolů jí svěřených a s cílem pomoci Komisi v plnění jejích povinností podle Smlouvy o fungování EU, a zejména v hodnocení účinného provádění příslušného práva Unie, agentura provádí návštěvy členských států v souladu s metodikou definovanou správní radou.
2. Agentura s dostatečným předstihem informuje daný členský stát o plánované návštěvě, o jménech zmocněných úředníků, o dni zahájení návštěvy a o jejím předpokládaném trvání. Úředníci agentury pověření provedením těchto návštěv předloží písemné rozhodnutí výkonného ředitele agentury upřesňující účel a cíle návštěvy.
3. Agentura vykonává inspekce jménem Komise podle požadavků závazných právních aktů Unie, pokud jde o subjekty uznané Unií v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 391/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví společná pravidla a normy pro subjekty pověřené inspekcemi a prohlídkami lodí (32), a pokud jde o výcvik a osvědčování námořníků ve třetích zemích v souladu se směrnicí 2008/106/ES.
4. Na konci každé návštěvy nebo inspekce agentura vypracuje zprávu a zašle ji Komisi a danému členskému státu.
5. Je-li to vhodné, a v každém případě když je uzavřen cyklus návštěv nebo inspekcí, agentura analyzuje zprávy z tohoto cyklu za účelem určení horizontálních zjištění a obecných závěrů o účinnosti a nákladové efektivnosti zavedených opatření. Agentura předloží tuto analýzu Komisi k dalšímu projednání se členskými státy, aby byly vyvozeny příslušné závěry a usnadnilo se šíření osvědčených pracovních postupů.
2)
V článku 4 se odstavce 3 a 4 nahrazují tímto:
„3. Správní rada přijme praktická opatření pro uplatňování odstavců 1 a 2 včetně případných opatření ohledně konzultace s členskými státy před zveřejněním informací.
4. Na informace shromážděné a zpracovávané Komisí a agenturou v souladu s tímto nařízením se vztahuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (33), přičemž agentura přijme nezbytná opatření k zajištění bezpečného nakládání s důvěrnými informaci a jejich bezpečného zpracovávání.
3)
V článku 5 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
„3. Na požádání Komise může správní rada se souhlasem daných členských států a ve spolupráci s nimi a s náležitým přihlédnutím k rozpočtovým důsledkům, včetně jakéhokoli případného příspěvku ze strany daných členských států, rozhodnout o zřízení regionálních středisek nezbytných k plnění některých úkolů agentury co nejúčinnějším a nejefektivnějším způsobem. Při přijímání takového rozhodnutí správní rada přesně vymezí rozsah činností regionálního střediska, přičemž se vyhýbá nadbytečným finančním výdajům a posiluje spolupráci se stávajícími regionálními a vnitrostátními sítěmi.“
4)
V článku 10 se odstavec 2 mění takto:
a)
písmeno b) se nahrazuje tímto:
„b)
přijímá výroční zprávu o činnosti agentury a každý rok ji do 15. června předkládá Evropskému parlamentu, Radě, Komisi, Účetnímu dvoru a členským státům.
Agentura každý rok předává rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledku hodnotících postupů;“;
b)
písmeno c) se nahrazuje tímto:
„c)
v rámci přípravy pracovního programu posuzuje a schvaluje žádosti o pomoc Komisi podle čl. 2 odst. 2 písm. d), žádosti členských států o technickou pomoc podle čl. 2 odst. 3, žádosti o technickou pomoc podle čl. 2 odst. 5 a žádosti o pomoc podle článku 2a;
ca)
s přihlédnutím k písemnému stanovisku Komise posuzuje a přijímá víceletou strategii agentury na období pěti let;
cb)
posuzuje a přijímá víceletý plán zaměstnanecké politiky agentury;
cc)
projednává návrhy správních ujednání podle čl. 15 odst. 2 písm. ba);“;
c)
písmeno g) se nahrazuje tímto:
„g)
stanoví metodiku návštěv, které mají být vykonány podle článku 3. Pokud s touto metodikou Komise do 15 dnů ode dne schválení vyjádří nesouhlas, správní rada ji znovu posoudí a schválí s případnými změnami ve druhém čtení buď dvoutřetinovou většinou zahrnující zástupce Komise, nebo jednomyslně zástupci členských států;“;
d)
písmeno h) se nahrazuje tímto:
„h)
vykonává funkce vztahující se k rozpočtu agentury podle článků 18, 19 a 21 a provádí sledování a zajišťuje odpovídající kroky v návaznosti na zjištění a doporučení vyplývající z různých auditních zpráv a hodnocení, jak interních, tak externích;“;
e)
písmeno i) se nahrazuje tímto:
„i)
vykonává disciplinární pravomoc vůči výkonnému řediteli a vedoucím jednotek uvedeným v článku 16;“;
f)
písmeno l) se nahrazuje tímto:
„l)
přezkoumává finanční plnění podrobného plánu uvedeného v písmenu k) tohoto odstavce a rozpočtové závazky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2038/2006 ze dne 18. prosince 2006 o víceletém financování činnosti Evropské agentury pro námořní bezpečnost v oblasti zasahování při znečištění z lodí (34);
g)
doplňuje se nové písmeno, které zní:
„m)
jmenuje z řad svých členů pozorovatele, jenž bude sledovat výběrové řízení Komise pro jmenování výkonného ředitele.“
5)
Článek 11 se mění takto:
a)
v článku 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Členové správní rady jsou jmenováni na základě stupně své zkušenosti a odbornosti v oblastech uvedených v článku 1. Členské státy a Komise usilují o to, aby ve správní radě panovala rovnováha v zastoupení žen a mužů.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Funkční období je čtyřleté. Členové mohou být jmenováni opakovaně.“
6)
V článku 13 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
„4. Jde-li o důvěrné záležitosti nebo střet zájmů, může správní rada rozhodnout o přezkoumání určitých bodů pořadu jednání za nepřítomnosti dotčených členů. Podrobná prováděcí pravidla k tomuto ustanovení stanoví jednací řád.“
7)
Článek 15 se mění takto:
a)
v odstavci 2 se písmena a) a b) nahrazují tímto:
„a)
zpracovává víceletou strategii agentury a po konzultaci s Komisí ji předkládá správní radě nejpozději osm týdnů před jejím příslušným zasedáním, přičemž přihlíží k názorům a návrhům členů správní rady;
aa)
zpracovává víceletý plán zaměstnanecké politiky agentury a po konzultaci s Komisí ho předkládá správní radě nejpozději čtyři týdny před jejím příslušným zasedáním;
ab)
zpracovává roční pracovní program, v němž jsou uvedeny předpokládané lidské a finanční zdroje přidělené na každou z činností, a podrobný plán činností týkajících se připravenosti a reakce agentury na znečištění a po konzultaci s Komisí ho předkládá správní radě nejpozději osm týdnů před jejím příslušným zasedáním, přičemž přihlíží k názorům a návrhům členů správní rady. Výkonný ředitel přijímá opatření nezbytná pro jejich provedení. Vyřizuje každou žádost členského státu o pomoc v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. c);
b)
po konzultaci s Komisí a na základě metodiky návštěv stanovené správní radou v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. g) rozhoduje o provedení návštěv a inspekcí stanovených v článku 3;
ba)
může uzavírat správní ujednání s jinými orgány, které pracují v oblasti činností agentury, pokud byl návrh ujednání předložen ke konzultaci správní radě a ta vůči němu během čtyř týdnů nevznesla námitky;“;
b)
v odstavci 2 se písmeno d) nahrazuje tímto:
„d)
organizuje účinný systém kontroly s cílem umožnit srovnání výsledků agentury s jejími cíli a úkoly stanovenými v tomto nařízení. K tomuto účelu vytvoří po dohodě s Komisí a správní radou specificky koncipované ukazatele výkonnosti, které umožní efektivní posouzení dosažených výsledků. Zajistí, aby se organizační struktura agentury v rámci dostupných finančních a lidských zdrojů pravidelně přizpůsobovala vznikajícím potřebám. Na tomto základě výkonný ředitel vypracuje každý rok návrh souhrnné zprávy a předá ho k projednání správní radě. Zpráva obsahuje vyhrazený oddíl týkající se finančního plnění podrobného plánu pro činnosti připravenosti a reakce agentury na znečištění a uvádí aktualizovaný stav všech opatření financovaných podle tohoto plánu. Výkonný ředitel stanoví postupy pravidelného hodnocení, které splňují všeobecně uznávané odborné normy;“;
c)
v odstavci 2 se písmeno g) zrušuje;
d)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Výkonný ředitel případně podává Evropskému parlamentu a Radě zprávy o plnění svých úkolů.
Zejména prezentuje aktuální stav příprav víceleté strategie a ročního pracovního programu.“
8)
Článek 16 se nahrazuje tímto:
„Článek 16
Jmenování a odvolání výkonného ředitele a vedoucích jednotek
1. Výkonného ředitele jmenuje a odvolává správní rada. Výkonný ředitel je jmenován po vyslechnutí stanoviska pozorovatele podle článku 10 na období pěti let na základě výkonnosti a doložené správní a řídicí způsobilosti, jakož i doložené zkušenosti v oblastech uvedených v článku 1. Je jmenován ze seznamu alespoň tří kandidátů navržených Komisí po provedení otevřeného výběrového řízení poté, co byla v Úředním věstníku Evropské unie a v jiných publikacích zveřejněna výzva k projevení zájmu. Kandidát zvolený správní radou může být vyzván, aby před příslušným výborem Evropského parlamentu učinil prohlášení a zodpověděl otázky jeho členů. Odvolání projedná správní rada na žádost Komise nebo jedné třetiny svých členů. O jmenování či odvolání rozhoduje správní rada čtyřpětinovou většinou všech členů s hlasovacím právem.
2. Správní rada, která jedná na návrh Komise, může funkční období výkonného ředitele s ohledem na hodnotící zprávu jednou prodloužit nejvýše o další čtyři roky. Správní rada rozhoduje čtyřpětinovou většinou všech členů s hlasovacím právem. O svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele informuje správní rada Evropský parlament. Výkonný ředitel může být do jednoho měsíce před prodloužením svého funkčního období vyzván, aby učinil prohlášení před příslušným výborem Evropského parlamentu a zodpověděl otázky jeho členů. Pokud není funkční období prodlouženo, setrvá výkonný ředitel ve funkci až do jmenování svého nástupce.
3. Výkonnému řediteli může pomáhat jeden nebo více vedoucích jednotek. Je-li výkonný ředitel nepřítomen nebo existuje-li překážka výkonu jeho funkce, zastupuje ho jeden z vedoucích jednotek.
4. Vedoucí jednotek jsou jmenováni na základě výkonnosti a doložených administrativních a řídicích schopností a rovněž konkrétní odbornosti a zkušenosti v oblastech uvedených v článku 1. Vedoucí jednotek jmenuje nebo odvolává výkonný ředitel po obdržení kladného stanoviska správní rady.“
9)
Článek 18 se mění takto:
a)
v odstavci 1 se písmeno c) nahrazuje tímto:
„c)
z poplatků a plateb za publikace, odbornou přípravu nebo jiné služby poskytované agenturou.“;
b)
odstavec 3 se nahrazuje tímto:
„3. Výkonný ředitel sestaví návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, a to na principu sestavování rozpočtu podle jednotlivých činností, a předá jej spolu s návrhem plánu pracovních míst správní radě.“;
c)
odstavce 7 a 8 se nahrazují tímto:
„7. Komise předloží odhad příjmů a výdajů Evropskému parlamentu a Radě (dále jen „rozpočtový orgán“) spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
8. Komise na základě odhadu zanese do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace ze souhrnného rozpočtu a předloží je rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování EU, společně s popisem a odůvodněním jakéhokoli rozdílu mezi odhadem agentury a dotací ze souhrnného rozpočtu.“;
d)
odstavec 10 se nahrazuje tímto:
„10. Správní rada schvaluje rozpočet. Rozpočet se stává konečným po konečném přijetí souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se odpovídajícím způsobem upraví a spolu s ním také roční pracovní program.“
10)
Článek 22 se nahrazuje tímto:
„Článek 22
Hodnocení
1. Správní rada v pravidelných intervalech nejméně každých pět let zajistí nezávislé externí hodnocení provádění tohoto nařízení. Komise poskytne agentuře veškeré informace, které agentura pro toto hodnocení považuje za relevantní.
2. V hodnocení se posoudí dopad tohoto nařízení, jakož i užitečnost, význam, dosažená přidaná hodnota a efektivnost agentury a jejích pracovních postupů. V hodnocení se přihlédne k názorům všech zainteresovaných subjektů na evropské i vnitrostátní úrovni. Bude se zejména zabývat možnou potřebou změnit úkoly agentury. Správní rada po dohodě s Komisí a návazně na konzultace se zúčastněnými stranami stanoví zvláštní zmocnění.
3. Správní rada obdrží hodnocení a vydá doporučení ohledně změn tohoto nařízení, agentury a jejích pracovních postupů a předloží je Komisi. Výsledky hodnocení i navrhovaná doporučení předá Komise Evropskému parlamentu a Radě a zveřejní je. Podle potřeby je připojen plán činností s časovým rozvrhem.“
11)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 22a
Zpráva o pokroku
Do dne 2. března 2018 a s přihlédnutím k hodnotící zprávě podle článku 22 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, v níž v zájmu identifikace možnosti dalšího zvyšování efektivity uvede, jak agentura splnila dodatečné povinnosti stanovené tímto nařízením, a případně důvody pro změny jejích cílů a úkolů.“
12)
Článek 23 se zrušuje.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 15. ledna 2013.
UREDBA (EU) št. 100/2013 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
z dne 15. januarja 2013
o spremembi Uredbe (ES) št. 1406/2002 o ustanovitvi Evropske agencije za pomorsko varnost
(Besedilo velja za EGP)
EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 100(2) Pogodbe,
ob upoštevanju predloga Evropske komisije,
po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,
ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),
po posvetovanju z Odborom regij,
v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (2),
ob upoštevanju naslednjega:
(1)
Z Uredbo (ES) št. 1406/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (3), ki je bila sprejeta po nesreči tankerja za prevoz nafte Erika, je bila ustanovljena Evropska agencija za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu: Agencija) za zagotovitev visoke, enotne in učinkovite stopnje pomorske varnosti in preprečevanja onesnaževanja z ladij.
(2)
Po nesreči tankerja Prestige leta 2002 je bila spremenjena Uredba (ES) št. 1406/2002, tako da je Agencija dobila več pristojnosti pri ukrepanju proti onesnaževanju.
(3)
Treba je pojasniti, katere vrste onesnaževanja morja bi morale spadati med cilje Uredbe (ES) št. 1406/2002. Onesnaževanje morja z nafto z naftnih in plinskih ploščadi bi bilo treba tako razumeti kot onesnaževanje z nafto ali katero koli snovjo razen nafte, ki lahko ob vnosu v morsko okolje ogrozijo zdravje ljudi, škodujejo živim virom in morskim ekosistemom, zmanjšajo rekreacijsko vrednost ali ovirajo drugo zakonito uporabo morja, kakor to določa Protokol o pripravljenosti, odzivanju in sodelovanju pri dogodkih onesnaženja z nevarnimi in zdravju škodljivimi snovmi iz leta 2000.
(4)
V skladu s členom 22 Uredbe (ES) št. 1406/2002 je upravni odbor Agencije (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor) leta 2007 naročil neodvisno zunanje ocenjevanje o izvajanju navedene uredbe. Na podlagi tega ocenjevanja je junija 2008 izdal priporočila v zvezi s spremembami delovanja Agencije in njenih področij pristojnosti ter delovnih postopkov.
(5)
Na podlagi ugotovitev zunanjega ocenjevanja ter priporočil in večletne strategije, ki jih je upravni odbor sprejel marca 2010, bi bilo treba pojasniti in posodobiti nekatere določbe Uredbe (ES) št. 1406/2002. Agencija bi se morala osredotočiti predvsem na svoje prednostne naloge s področja pomorske varnosti, hkrati pa dobiti tudi več novih glavnih in pomožnih nalog, ki bi odražale razvoj pomorske varnostne politike na ravni Unije in mednarodni ravni. Ob upoštevanju proračunskih omejitev Unije sta za zagotovitev stroškovne in proračunske učinkovitosti ter preprečevanje odvečnih stroškov potrebna obsežen pregled in prerazporeditev. Potrebe po osebju za nove glavne in pomožne naloge bi bilo treba načeloma pokriti z notranjo prerazporeditvijo v Agenciji. Hkrati bi morala Agencija po potrebi prejeti sredstva iz drugih delov proračuna Unije, zlasti iz instrumenta za evropsko sosedsko politiko. Agencija bo nove glavne in pomožne naloge opravljala v okviru omejitev trenutne finančne perspektive in svojega proračuna ne glede na pogajanja in odločitve glede prihodnjega večletnega finančnega okvira. Ker ta uredba ni sklep o financiranju, bi moral proračunski organ o finančnih sredstvih za Agencijo odločiti v okviru letnega proračunskega postopka.
(6)
Naloge Agencije bi morale biti jasno in natančno opredeljene, poleg tega pa bi se bilo treba izogniti podvajanju nalog.
(7)
Kot je pokazala Agencija, je nekatere naloge mogoče učinkoviteje izvajati na evropski ravni, kar bi lahko v nekaterih primerih državam članicam prineslo proračunske prihranke ter, kadar bi se tako izkazalo, pomenilo pravo evropsko dodano vrednost.
(8)
Nekatere določbe o posebnih vidikih upravljanja Agencije bi bilo treba jasneje opredeliti. Ob upoštevanju posebne odgovornosti Komisije za izvajanje politik Unije, kakor je določeno s Pogodbo o delovanju Evropske unije, bi morala Komisija Agenciji zagotoviti smernice za izvajanje njenih nalog, ob popolnem spoštovanju pravnega statusa Agencije in neodvisnosti njenega izvršilnega direktorja, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 1406/2002.
(9)
Pri imenovanjih članov upravnega odbora, volitvah predsednika in podpredsednika upravnega odbora ter imenovanjih vodij oddelkov bi bilo treba dosledno upoštevati pomen uravnotežene zastopanosti glede na spol.
(10)
Sklicevanja na ustrezne pravne akte Unije bi bilo treba razumeti kot sklicevanja na akte s področja pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja onesnaževanja z ladij in reševanja z njim povezanih problemov ter problemov, povezanih z onesnaževanjem morja z naftnih in plinskih ploščadi.
(11)
V tej uredbi „pomorska zaščita“ - v skladu z Uredbo (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih (4) - pomeni skupne preventivne ukrepe za zaščito ladijskega prometa in pristanišč pred grožnjo namernih protizakonitih dejanj. Varnostni cilj bi bilo treba doseči s sprejetjem ustreznih ukrepov na področju politike pomorskega prometa brez poseganja v predpise držav članic na področju nacionalne varnosti, obrambe in javne varnosti ter boja proti finančnim kaznivim dejanjem zoper državo.
(12)
Agencija bi morala delovati v interesu Unije. To bi moralo veljati tudi v primeru, ko bi Agencija dobila nalogo, da v okviru svojih pristojnosti ukrepa zunaj ozemlja držav članic in zaradi spodbujanja politike pomorske varnosti Unije zagotavlja tehnično podporo ustreznim tretjim državam.
(13)
Agencija bi morala državam članicam zagotoviti tehnično podporo, s katero bi jim olajšala vzpostavljanje potrebnih nacionalnih zmogljivosti za uveljavitev pravnega reda Unije.
(14)
Agencija bi morala državam članicam in Komisiji zagotoviti operativno pomoč. V to bi morale biti med drugim vključene storitve kot so sistem Unije za izmenjavo pomorskih informacij (SafeSeaNet), Evropska satelitska služba za spremljanje oljnih madežev (CleanSeaNet), podatkovno središče Evropske unije o prepoznavanju ladij in njihovem sledenju na velike razdalje (podatkovno središče EU LRIT ) in sistem za izvajanje pomorske inšpekcije EU (Thetis).
(15)
Znanje in izkušnje Agencije na področju elektronskega prenosa podatkov ter sistemov za izmenjavo pomorskih informacij bi bilo treba izkoristiti za poenostavitev in uskladitev formalnosti poročanja za ladje ter s tem za odpravljanje ovir v pomorskem prometu in vzpostavitev evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja. Agencija bi morala zlasti podpirati države članice pri izvajanju Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih (5).
(16)
Agencija bi morala okrepiti podporo Komisiji na področju raziskovalnih dejavnosti glede na svoja področja pristojnosti. Treba pa bi se bilo izogniti podvajanju dela z obstoječim okvirom Unije za raziskave. Agencija zlasti ne bi smela biti odgovorna za upravljanje raziskovalnih projektov.
(17)
Glede na razvoj novih inovativnih aplikacij in storitev ter izboljšanje obstoječih ter zaradi vzpostavljanja evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja bi morala Agencija izkoristiti vse možnosti, ki jih omogočajo programi Evropski satelitski navigacijski sistemi (EGNOS in Galileo) in program Globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES).
(18)
Po izteku okvira Unije za sodelovanje na področju naključnega ali namernega onesnaženja morja, ki je bil vzpostavljen z Odločbo št. 2850/2000/ES Evropskega parlamenta in Sveta (6), bi morala Agencija nadaljevati nekatere dejavnosti, ki so bile že zajete v navedenem okviru, zlasti ob uporabi strokovnega znanja in izkušenj Posvetovalne tehnične skupine za pripravljenost na morsko onesnaženje in reševanje z njim povezanih problemov. Dejavnosti Agencije na tem področju ne bi smele razbremeniti obalnih držav njihove odgovornosti, da vzpostavijo ustrezne mehanizme za reševanje problemov, povezanih z onesnaževanjem, in bi morale upoštevati veljavne dogovore o sodelovanju med državami članicami ali skupinami držav članic.
(19)
Agencija državam članicam na njihovo zahtevo prek CleanSeaNet posreduje podrobne informacije o morebitnih primerih onesnaževanja z ladij ter jim tako omogoči izpolniti naloge iz Direktive 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve (7). Čeprav se lahko tako onesnaženje razširi v vode drugih držav, obstajajo velike razlike glede učinkovitosti izvrševanja. Komisija bi morala zato v svojem naslednjem poročilu, ki ga bo pripravila na podlagi člena 12 navedene direktive, Evropskemu parlamentu in Svetu navesti informacije o učinkovitosti in doslednosti izvrševanja navedene direktive ter druge pomembne informacije o njeni uporabi.
(20)
Zahteve prizadetih držav, naj Agencija začne izvajati ukrepe proti onesnaženju, bi morale biti vložene prek mehanizma EU za civilno zaščito, ki ga vzpostavlja Odločba Sveta 2007/779/ES, Euratom (8). Vendar lahko Komisija presodi, da bi bile v nekaterih okoliščinah - razen glede zahtev za uporabo ladij proti onesnaževanju v stalni pripravljenosti in opreme - primerneje uporabiti druga sredstva za komuniciranje z napredno informacijsko tehnologijo in o tem obvesti državo članico, ki je zahtevala ukrepanje.
(21)
Nedavna dogajanja so izpostavila nevarnost dejavnosti raziskovanja in izkoriščanja nafte in zemeljskega plina na morju za pomorski promet in morsko okolje. Zmogljivosti odzivanja Agencije na onesnaženje z nafto in njeno strokovno znanje v zvezi z onesnaženjem z nevarnimi in škodljivimi snovmi bi bilo treba na zahtevo prizadete države uporabiti za reševanje problemov onesnaževanja, ki izhaja iz takšnih dejavnosti.
(22)
Agencija bi morala uporabljati predvsem CleanSeaNet, ki se zdaj uporablja za dokumentiranje razlitja nafte iz plovil, tudi za odkrivanje in dokumentiranje razlitja nafte pri dejavnostih raziskovanja in izkoriščanja nafte in plina na morju, ne da bi s tem škodovali storitvam za pomorski promet.
(23)
Agencija razpolaga z uveljavljenim in priznanim dragocenim strokovnim znanjem in izkušnjami ter orodji na področju pomorske varnosti in zaščite ter preprečevanja onesnaževanja z ladij in reševanja z njim povezanih problemov. To strokovno znanje in izkušnje ter orodja so lahko koristni pri drugih dejavnostih Unije, povezanih s politiko Unije na področju pomorskega prometa. Agencija bi zato morala Komisiji in državam članicam na zahtevo pomagati pri opredelitvi in izvajanju tovrstnih dejavnosti Unije, če to odobri upravni odbor v okviru letnega delovnega programa Agencije. To pomoč bi bilo treba podrobno analizirati z vidika stroškov in učinkovitosti, ne bi pa smele škoditi glavnim nalogam Agencije.
(24)
Agencija z zagotavljanjem tehnične podpore prispeva tudi k razvoju okolju prijaznejšega pomorskega prometa.
(25)
Kar zadeva klasifikacijske zavode, se jih večina ukvarja hkrati s plovili za morsko plovbo in plovili za plovbo po celinskih plovnih poteh. Agencija bi lahko na podlagi svojih izkušenj s klasifikacijskimi zavodi za plovila za morsko plovbo Komisiji priskrbela ustrezne informacije o klasifikacijskih zavodih za plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh in tako omogočila večjo učinkovitost.
(26)
V zvezi s povezovanjem sistemov obveščanja o prometu bi morala Agencija Komisiji in državam članicam zagotavljati pomoč pri proučevanju možnosti za izmenjavo informacij med tovrstnimi sistemi, pri čemer sodeluje skupaj s pristojnimi organi sistema rečnih informacijskih storitev.
(27)
Brez poseganja v odgovornost pristojnih organov, bi morala Agencija Komisiji in državam članicam pomagati pri oblikovanju in izvajanju prihodnje pobude za e-Maritime, katere cilj je izboljšanje učinkovitosti evropskega sektorja pomorskega prometa zaradi lažje uporabe naprednih informacijskih tehnologij.
(28)
Da bi lahko vzpostavili enotni trg in evropski prostor za pomorski prevoz brez meja, bi bilo treba zmanjšati upravno breme za prevoze po morju in tako med drugim spodbujati prevoze po morju na kratke razdalje. S tem v zvezi bi morda lahko uporabili tudi koncept „modrega pasu“ in pobude e-Maritime za zmanjšanje formalnosti poročanja za trgovske ladje pri vplutju v pristanišča držav članic ali izplutju iz njih.
(29)
Treba je opozoriti, da se v skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije in zaradi spoštovanja načela institucionalnega ravnovesja agencije ne sme pooblastiti za sprejemanje splošno veljavnih odločitev.
(30)
Brez poseganja v cilje in naloge, določene v Uredbi (ES) št. 1406/2002, bi morala Komisija v enem letu po začetku veljavnosti te uredbe v tesnem sodelovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi pripraviti študijo izvedljivosti, v kateri bi opredelila in ocenila možnosti za okrepitev usklajevanja in sodelovanja med različnimi službami obalne straže. Ta študija bi morala upoštevati veljaven pravni okvir in priporočila ustreznih forumov Unije, stopnje razvoja skupnega okolja za izmenjavo informacij (CISE) in bi morala polno upoštevati načelo subsidiarnosti in sorazmernosti, za Evropski parlament in Svet pa bi morali biti jasno navedeni stroški in koristi.
(31)
Za konkurenčnost pomorskih grozdov Unije je pomembno pritegniti visoko usposobljene evropske pomorščake. Agencija bi morala zato ob upoštevanju sedanjih in prihodnjih potreb po visoko kvalificiranih pomorščakih v Uniji po potrebi podpirati države članice in Komisijo pri spodbujanju usposabljanja v pomorstvu z olajšanjem prostovoljne izmenjave najboljših praks in z zagotavljanjem informacij o programih izmenjave Unije za usposabljanje v pomorstvu. To bi lahko vključevalo tudi neobvezno pomoč pristojnim evropskim zainteresiranim stranem pri prizadevanjih za odličnost v izobraževanju in usposabljanju v pomorstvu, pri čemer so za vsebino in organizacijo usposabljanja v pomorstvu pristojne države članice.
(32)
Zaradi vse večje nevarnosti piratstva bi morala Agencija po potrebi tudi v prihodnje pristojnim nacionalnim organom in drugim ustreznim organom, vključno z operacijami, kot je EU pomorska vojaška operacija Atalanta, posredovati natančne informacije o položaju plovil pod zastavo držav članic, ki prečkajo to območje, označeno kot zelo nevarno. Poleg tega ima Agencija na voljo še nekaj možnosti za pomoč, predvsem pri razvoju CISE. Zato je primerno, da Agencija pristojnim nacionalnim organom in organom Unije, kot sta Frontex in Europol, na zahtevo posreduje ustrezne podatke o položaju plovil in podatkov, zbranih z opazovanjem Zemlje, in tako olajša preventivne ukrepe proti namernim protizakonitim dejanjem, kot jih opredeljuje ustrezno pravo Unije, brez poseganja v pravice in obveznosti držav članic v skladu z veljavnim nacionalnim pravom in pravom Unije, zlasti glede organov, ki zahtevajo podatke. Za posredovanje podatkov o prepoznavanju ladij in njihovem sledenju na velike razdalje (LRIT) bi moralo biti potrebno soglasje zadevne države zastave v skladu s postopki, ki jih določi upravni odbor.
(33)
Komisija in Agencija bi morali pri objavljanju informacij o pomorski inšpekciji države pristanišča v skladu z Direktivo 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišč (9) nadgrajevati strokovno znanje in izkušnje, pridobljene na podlagi Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, (v nadaljnjem besedilu: Pariški MoS), da bi se zagotovila skladnost.
(34)
Podpora Agencije državam članicam in Komisiji v zvezi z ustreznim delom mednarodnih in regionalnih organizacij ne bi smela posegati v odnos med temi organizacijami in državami članicami, ki izhaja iz članstva držav članic v teh organizacijah.
(35)
Unija je pristopila k naslednjim instrumentom, ki ustanavljajo regionalne organizacije, katerih dejavnosti so zajete tudi v ciljih Agencije: Konvencija o varstvu morskega okolja območja Baltiškega morja (Helsinška konvencija, kakor je bila revidirana leta 1992) (10); Konvencija o varstvu Sredozemskega morja pred onesnaženjem (Barcelonska konvencija) (11) in njena revizija iz leta 1995 (12) ter vrsta njenih protokolov; Sporazum o sodelovanju pri ravnanju v primeru onesnaženja Severnega morja z nafto in drugimi škodljivimi snovmi (Bonnski sporazum) (13); Konvencija o varstvu morskega okolja severovzhodnega Atlantika (Konvencija OSPAR) (14); Sporazum o sodelovanju pri varstvu obal in voda severovzhodnega Atlantika pred onesnaževanjem, podpisan 17. oktobra 1990 (Lizbonski sporazum) (15), ter njegov dodatni protokol, podpisan 20. maja 2008, ki še ni začel veljati (16). Unija se pogaja tudi o pristopu h Konvenciji o varstvu Črnega morja pred onesnaženjem, podpisani aprila 1992 (Bukareška konvencija). Agencija bi zato morala državam članicam in Komisiji zagotoviti tehnično podporo za sodelovanje pri ustreznem delu teh regionalnih organizacij.
(36)
Poleg navedenih regionalnih organizacij obstaja še več drugih regionalnih, podregionalnih in dvostranskih ureditev usklajevanja in sodelovanja v zvezi z reševanjem problemov, povezanih z onesnaževanjem. Te ureditve bi morala Agencija upoštevati pri zagotavljanju podpore v zvezi z reševanjem problemov, povezanih z onesnaževanjem, namenjene tretjim državam, ki imajo z Unijo skupen regionalni morski bazen.
(37)
Unija ima s sosednjimi državami skupne regionalne morske bazene Sredozemskega morja, Črnega morja in Baltskega morja. Agencija bi morala na zahtevo Komisije tem državam zagotoviti podporo za reševanje problemov, povezanih z onesnaževanjem.
(38)
Da se zagotovi večja učinkovitost bi morala Agencija čim tesneje sodelovati v okviru Pariškega MoS glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe. Komisija in države članice bi morale tudi v prihodnje proučevati vsako možnost za dodatno povečanje učinkovitosti, ki bi jo lahko predlagali v okviru Pariškega MoU.
(39)
Za zagotovitev, da se zavezujoči pravni akti Unije na področjih pomorske varnosti in preprečevanja onesnaževanja z ladij pravilno izvajajo v praksi, bi morala Agencija Komisiji pomagati z organizacijo obiskov v državah članicah. Ti obiski nacionalnih upravnih organov bi morali Agenciji omogočiti, da zbere vse potrebne informacije za pripravo izčrpnega poročila za Komisijo z namenom nadaljnje presoje. Obiske bi bilo treba voditi v duhu načel iz člena 4(3) Pogodbe o Evropski uniji in tako, da bi se kar najbolj zmanjšala upravna obremenitev za nacionalne pomorske upravne organe. Poleg tega bi bilo treba obiske izvesti v skladu z določenim postopkom in standardno metodologijo, ki ju sprejme upravni odbor.
(40)
Agencija bi morala Komisiji pomagati tudi pri izvedbi inšpekcijskih pregledov organizacij, priznanih v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (17). Ti inšpekcijski pregledi se lahko opravljajo tudi v tretjih državah. Komisija in Agencija bi morali zagotoviti, da so zadevne države članice ustrezno obveščene. Agencija pa bi morala poleg tega izvajati tudi inšpekcijske naloge, ki jih je Komisija prenesla nanjo in so povezane z usposabljanjem pomorščakov in izdajanjem spričeval za pomorščake iz tretjih držav v skladu z Direktivo 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (18). V Uredbo (ES) št. 1406/2002 ne bi smele biti vključene podrobnosti tehnične podpore, ki jo Agencija zagotavlja za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije v zvezi s pomorsko varnostjo v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 324/2008 z dne9. aprila 2008 o določitvi revidiranih postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju pomorske varnosti (19).
(41)
Za zagotovitev skladnosti s cilji politik in institucionalno ureditvijo Unije ter veljavnimi upravnimi in finančnimi postopki bi morala Komisija objaviti uradno sporočilo v obliki pisnega mnenja o osnutku večletne strategije in osnutkih letnih delovnih programov Agencije, ki bi ga moral upoštevati upravni odbor pred sprejetjem dokumentov.
(42)
Da bi zagotovili pošten in pregleden postopek za imenovanje izvršilnega direktorja, bi moral biti izbirni postopek v skladu s smernicami Komisije za izbor in imenovanje direktorjev Agencij Unije. Po teh smernicah lahko vsi državljani držav članic predložijo svojo kandidaturo. Iz istih razlogov bi moral biti v predizbirni komisiji opazovalec, ki bi zastopal upravni odbor. Opazovalca bi bilo treba obveščati tudi v nadaljnjih fazah izbirnega postopka. Ob imenovanju svojih članov bi upravni odbor Komisiji lahko zastavljal vprašanja, povezana z izbirnim postopkom. Upravni odbor bi poleg tega moral imeti možnost, da v skladu z uveljavljeno prakso opravi razgovore s kandidati v ožjem izboru.Vse udeležene strani bi morale v vseh fazah postopka izbire in imenovanja izvršilnega direktorja Agencije zagotoviti, da se osebni podatki kandidatov obdelujejo v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (20).
(43)
Čeprav se Agencija financira v glavnem iz prispevka Unije, ima prihodke tudi iz pristojbin in dajatev, povezanih z njenimi storitvami. Te pristojbine in dajatve se nanašajo zlasti na delovanje podatkovnega središča EU LRIT ter se uporabljajo v skladu z resolucijo Sveta, sprejeto 1. in 2. oktobra 2007 ter 9. decembra 2008, o ustanovitvi podatkovnega središča EU LRIT, ter zlasti z odstavki, ki se navezujejo na financiranje poročil LRIT.
(44)
V okviru poročila o napredku, ki ga predvideva Uredba (ES) št. 1406/2002 bi morala Komisija proučiti tudi morebitni prispevek Agencije pri izvajanju prihodnjega zakonodajnega akta o varnosti dejavnosti iskanja, raziskovanja in izkoriščanja nafte in zemeljskega plina na morju, ki ga zdaj proučujeta Evropski parlament in Svet, v zvezi s preprečevanjem onesnaževanja z naftnih in plinskih ploščadi na morju, pri čemer upošteva uveljavljeno in priznano strokovno znanje in izkušnje ter orodja Agencije.
(45)
Dejavnosti Agencije bi morale po potrebi prispevati tudi k vzpostavitvi resničnega evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja.
(46)
Upoštevati bi bilo treba Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (21), in zlasti člen 208 Uredbe.
(47)
Uredbo (ES) št. 1406/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Spremembe Uredbe (ES) št. 1406/2002
Uredba (ES) št. 1406/2002 se spremeni:
1.
Členi 1 do 3 se nadomestijo z naslednjim:
„Člen 1
Cilji
1. Ta uredba ustanavlja Evropsko agencijo za pomorsko varnost (v nadaljnjem besedilu: Agencija), da bi zagotovili visoko, enotno in učinkovito stopnjo pomorske varnosti, pomorske zaščite, preprečevanja onesnaževanja z ladij in reševanja z njim povezanih problemov ter problemov, povezanih z onesnaževanjem morja z naftnih in plinskih ploščadi.
2. V ta namen Agencija sodeluje z državami članicami in Komisijo ter jim zagotavlja tehnično, operativno in znanstveno podporo na področjih iz odstavka 1 tega člena v okviru glavnih nalog, določenih v členu 2, in po potrebi pomožnih nalog, določenih v členu 2a, zlasti da bi državam članicam in Komisiji pomagala pri uporabi ustreznih pravnih aktov Unije. V zvezi z reševanjem problemov, povezanih z onesnaževanjem, Agencija zagotavlja operativno podporo le na zahtevo prizadete države oziroma držav.
3. Agencija z zagotavljanjem podpore iz odstavka 2 po potrebi prispeva k celoviti učinkovitosti pomorskega prometa in prevoza, kot je določeno v tej uredbi, s čimer olajšuje vzpostavljanje evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja.
Člen 2
Glavne naloge Agencije
1. Agencija opravlja glavne naloge iz tega člena, da bi zagotovila primerno doseganje ciljev iz člena 1.
2. Agencija pomaga Komisiji pri:
(a)
pripravljalnih delih za posodobitev in oblikovanje ustreznih pravnih aktov Unije, zlasti v skladu s pripravo mednarodne zakonodaje;
(b)
dejanskem izvajanju ustreznih zavezujočih pravnih aktov Unije, predvsem z izvajanjem obiskov in inšpekcijskih pregledov iz člena 3 te uredbe ter z zagotavljanjem tehnične podpore Komisiji pri opravljanju inšpekcijskih nalog, ki so ji dodeljene v skladu s členom 9(4) Uredbe(ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta za dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih (22). S tem v zvezi lahko Agencija Komisiji predlaga morebitne izboljšave navedenih zavezujočih pravnih aktov;
(c)
analizi tekočih in zaključenih raziskovalnih projektov, ki so povezani s cilji Agencije; to lahko vključuje določitev morebitnih nadaljnjih ukrepov, ki izhajajo iz posameznih raziskovalnih projektov;
(d)
izvajanju vseh drugih nalog, ki so Komisiji dodeljene z zakonodajnimi akti Unije in so povezane s cilji Agencije.
3. Agencija sodeluje z državami članicami pri:
(a)
organizaciji ustreznih izobraževalnih dejavnosti na področjih, za katera so odgovorne države članice, če je to primerno;
(b)
razvoju tehničnih rešitev, vključno z zagotavljanjem ustreznih operativnih storitev, in zagotavljanju tehnične podpore pri vzpostavljanju potrebne nacionalne zmogljivosti za izvajanje ustreznih pravnih aktov Unije;
(c)
zagotavljanju ustreznih informacij na zahtevo države članice, pridobljenih z inšpekcijskimi pregledi iz člena 3, s čimer podpira spremljanje priznanih organizacij, ki v imenu držav članic izdajajo spričevala v skladu s členom 9 Direktive 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (23), brez poseganja v pravice in obveznosti države zastave;
(d)
reševanju problemov, povezanih z onesnaževanjem z ladij in onesnaževanjem morja z naftnih in plinskih ploščadi, z dodatnimi sredstvi in stroškovno učinkovito, če to zahteva prizadeta država članica, ki vodi čiščenje, brez poseganja v odgovornost obalnih držav, da vzpostavijo ustrezne mehanizme za reševanje problemov, povezanih z onesnaženjem ter ob spoštovanju obstoječega sodelovanja med državami članicami na tem področju. Kadar je to ustrezno, se zahteve prizadetih držav, naj Agencija začne izvajati ukrepe proti onesnaženju, vložijo prek mehanizma EU za civilno zaščito, ki ga vzpostavlja Odločba Sveta 2007/779/ES, Euratom (24).
4. Agencija olajša sodelovanje med državami članicami in Komisijo:
(a)
na področju spremljanja prometa iz Direktive 2002/59/ES spodbuja Agencija predvsem sodelovanje med državami, ki mejijo na zadevna pomorska območja, ter v skladu z obveznostmi do Mednarodne pomorske organizacije vzpostavi in upravlja podatkovno središče Evropske unije o prepoznavanju ladij in njihovem sledenju na velike razdalje (podatkovno središče EU LRIT) ter sistem Unije za izmenjavo pomorskih informacij (SafeSeaNet) iz člena 6b in 22a navedene direktive, pa tudi mednarodni sistem za izmenjavo informacij v zvezi z identifikacijo in spremljanjem na velike razdalje;
(b)
s posredovanjem - na zahtevo in brez poseganja v nacionalno pravo in pravo Unije - ustreznih podatkov o položaju plovil in podatkov, zbranih z opazovanjem Zemlje, pristojnim nacionalnim organom in organom Unije v okviru njihovih pristojnosti, da bi olajšala ukrepe proti grožnjam piratstva in namernih protizakonitih dejanj, kot določa veljavno pravo Unije ali mednarodno dogovorjeni pravni instrumenti s področja pomorskega prevoza, ob upoštevanju veljavnih pravil o varstvu podatkov in v skladu z upravnimi postopki, ki jih določi upravni odbor oziroma usmerjevalna skupina na visoki ravni, ustanovljena v skladu z Direktivo 2002/59/ES, kot je ustrezno. Za posredovanje podatkov o prepoznavanju ladij in njihovem sledenju na velike razdalje je potrebno soglasje zadevne države zastave.
(c)
na področju preiskovanja pomorskih nesreč in nezgod v skladu z Direktivo 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi temeljnih načel za preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa (25); Agencija na zahtevo ustreznih držav članic in ob predpostavki, da to ne povzroči navzkrižja interesov, zadevnim državam članicam zagotovi operativno podporo v zvezi s preiskavami hudih ali zelo hudih pomorskih nesreč in pripravi analizo poročil o preiskavah varnosti, da bi opredelila dodano vrednost na ravni Unije v smislu pomembnih naukov iz izkušenj. Agencija na podlagi podatkov, ki jih posredujejo države članice v skladu s členom 17 navedene Direktive, pripravi letni pregled pomorskih nesreč in nezgod;
(d)
pri zagotavljanju nepristranskih, zanesljivih in primerljivih statistik, informacij in podatkov, da lahko Komisija in države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za izboljšanje njihovih dejavnosti in oceno učinkovitosti in stroškovne učinkovitosti obstoječih ukrepov. Med te naloge spadajo zbiranje, beleženje in ocenjevanje tehničnih podatkov, sistematična uporaba obstoječih zbirk podatkov, vključno z njihovim medsebojnim bogatenjem, ter po potrebi priprava dodatnih zbirk podatkov. Agencija na podlagi zbranih podatkov pomaga Komisiji pri objavi informacij o ladjah v skladu z Direktivo 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji (26).
(e)
pri zbiranju in analizi podatkov o pomorščakih, posredovanih in uporabljenih v skladu z Direktivo 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov (27);
(f)
pri izboljšanju identifikacije in sledenja ladij, ki so izvedle nezakonite izpuste v skladu z Direktivo 2005/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve (28);
(g)
glede onesnaževanja morja z nafto z naftnih in plinskih ploščadi pri spremljanju obsega takega onesnaženja in njenega vpliva na okolje z uporabo Evropske satelitske službe za spremljanje oljnih madežev (CleanSeaNet);
(h)
pri zagotavljanju tehnične podpore, ki jo države članice in Komisija potrebujejo za sodelovanje pri ustreznem delu v okviru tehničnih organov Mednarodne pomorske organizacije in Mednarodne organizacije dela v zvezi s prevozi po morju ter v okviru Pariškega memoranduma o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe (v nadalnjem besedilu: Pariški MoS), in v okviru regionalnih organizacij, h katerim je pristopila Unija, v zvezi z zadevami v pristojnosti Unije;
(i)
v zvezi z izvajanjem Direktive 2010/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic (29) in/ali izplujejo iz njih, zlasti z olajšanjem elektronskega prenosa podatkov prek sistema SafeSeaNet in s podpiranjem razvoja enotnega okna.
5. Na zahtevo Komisije lahko Agencija zagotovi tehnično podporo, med drugim tudi organizira ustrezno usposabljanje, glede uporabe ustreznih pravnih aktov Unije državam, ki so zaprosile za pristop k Uniji, ter, kjer je primerno, evropskim sosedskim partnerskim državam in državam, ki sodelujejo v Pariškem MoS.
Agencija lahko v primerih onesnaženja z ladij in onesnaženja morja z naftnih in plinskih ploščadi zagotovi podporo tudi tistim prizadetim tretjim državam, ki imajo z Unijo skupen regionalni morski bazen, v skladu z mehanizmom EU za civilno zaščito, vzpostavljenim z Odločbo 2007/779/ES, Euratom, ter po analogiji s pogoji, ki se uporabljajo za države članice, iz odstavka 3(d) tega člena. Te naloge se usklajujejo z veljavnimi ureditvami regionalnega sodelovanja na področju onesnaženja morja.
Člen 2a
Pomožne naloge Agencije
1. Brez poseganja v glavne naloge iz člena 2 Agencija po potrebi pomaga Komisiji in državam članicam pri opredelitvi in izvajanju dejavnosti Unije iz odstavkov 2 in 3 tega člena o ciljih Agencije, če ima Agencija na voljo uveljavljeno in priznano strokovno znanje ter orodja. Pomožne naloge, opredeljene v tem členu:
(a)
imajo veliko dodano vrednost;
(b)
preprečujejo podvajanje dela;
(c)
so v interesu pomorske prometne politike Unije;
(d)
ne ovirajo izvajanja glavnih nalog Agencije in
(e)
ne posegajo v pravice in obveznosti držav članic, predvsem kot držav zastave, pristanišča in obalnih držav.
2. Agencija pomaga Komisiji:
(a)
pri izvajanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (okvirna direktiva o morski strategiji) (30), s prizadevanjem za dosego dobrega okoljskega stanja morskih voda, kar zadeva elemente v zvezi s prevozi po morju, in uporabo rezultatov obstoječih orodij, kot sta SafeSeaNet in CleanSeaNet;
(b)
z zagotavljanjem tehnične podpore pri emisijah toplogrednih plinov z ladij, predvsem pri spremljanju trenutnih dogodkov na mednarodni ravni;
(c)
na področju programa globalnega nadzora okolja in varnosti (GMES) s spodbujanjem uporabe podatkov in storitev GMES za pomorstvo v okviru upravljanja GMES;
(d)
pri oblikovanju skupnega okolja za izmenjavo informacij na področju pomorstva EU;
(e)
glede premičnih morskih ploščadi za plin in nafto s proučevanjem zahtev Mednarodne pomorske organizacije in pri zbiranju osnovnih podatkov o morebitnih nevarnostih za pomorski promet in morsko okolje;
(f)
z zagotavljanjem ustreznih informacij o klasifikacijskih zavodih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, v skladu z Direktivo 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh (31). Te informacije se vključijo tudi v poročila iz člena 3(4) in (5) te uredbe.
3. Agencija pomaga Komisiji in državam članicam:
(a)
pri proučevanju izvedljivosti in izvajanja politik in projektov, ki podpirajo vzpostavitev evropskega prostora za pomorski prevoz brez meja, na primer koncepta modrega pasu in pobude e-maritime ter pomorskih avtocest. To se izvede zlasti s proučitvijo dodatnih funkcij sistema SafeSeaNet vendar brez poseganja v vlogo usmerjevalne skupine na visoki ravni, ustanovljene v skladu z Direktivo 2002/59/ES;
(b)
s proučitvijo možnosti izmenjave informacij med tem sistemom in sistemi obveščanja o pomorskem prometu na podlagi poročila iz člena 15 Direktive 2010/65/EU, pri čemer sodeluje s pristojnimi organi sistema rečnih informacijskih storitev.
(c)
z olajšanjem prostovoljne izmenjave najboljših praks pri usposabljanju v pomorstvu in izobraževanju v Uniji in z zagotavljanjem informacij o programih izmenjave Unije, pomembnih za usposabljanje v pomorstvu, pri čemer se dosledno upošteva člen 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).
Člen 3
Obiski v državah članicah in inšpekcijski pregledi
1. Da bi lahko Agencija opravljala naloge, ki so ji bile dodeljene, in Komisiji pomagala pri izpolnjevanju njenih obveznosti v skladu s PDEU in predvsem pri ocenjevanju učinkovitega izvajanja ustreznega prava Unije, izvaja Agencija obiske v državah članicah v skladu z metodologijo, ki jo določi upravni odbor.
2. Agencija zadevno državo članico pravočasno obvesti o načrtovanem obisku, imenih pooblaščenih uslužbencev ter datumu začetka in predvideni dolžini obiska. Uslužbenci Agencije, ki so pooblaščeni za izvajanje takšnih obiskov, izpolnijo to nalogo s predložitvijo odločbe izvršilnega direktorja Agencije, v katerem so opredeljeni namen in cilji njihovega obiska.
3. Agencija izvaja inšpekcijske preglede v imenu Komisije, kot to zahtevajo zavezujoči pravni akti Unije, glede organizacij, ki jih Unija priznava v skladu z Uredbo (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (32), ter glede usposabljanja pomorščakov in izdajanja spričeval pomorščakom v tretjih državah v skladu z Direktivo 2008/106/ES.
4. Agencija ob koncu vsakega obiska ali inšpekcijskega pregleda pripravi poročilo ter ga pošlje Komisiji in zadevni državi članici.
5. Po potrebi oziroma vsakokrat, ko se zaključi krog obiskov ali inšpekcijskih pregledov, Agencija analizira poročila tega kroga, da bi opredelila horizontalne in splošne ugotovitve o učinkovitosti in stroškovni učinkovitosti veljavnih ukrepov. To analizo pošlje Komisiji v nadaljnjo razpravo z državami članicami, da bi pridobili nova spoznanja in spodbudili izmenjavo dobrih delovnih praks.
2.
odstavka 3 in 4 člena 4 se nadomestita z naslednjim:
„3. Upravni odbor sprejme ukrepe za uporabo odstavkov 1 in 2, med drugim tudi ukrepe o posvetovanju z državami članicami pred objavo informacij, kadar je to potrebno.
4. Za informacije, ki jih Komisija in Agencija zbereta in obdelata v skladu s to uredbo, se uporablja Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (33), Agencija pa sprejme ukrepe, potrebne za zagotovitev varnega ravnanja s tajnimi podatki in njihove varne obdelave.
3.
v členu 5 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
„3. Na zahtevo Komisije lahko upravni odbor v soglasju in ob sodelovanju z zadevnimi državami članicami ter ob upoštevanju proračunskih posledic, tudi vseh morebitnih prispevkov zadevnih držav članic, sklene, da bo ustanovil območne centre, potrebne za kar najbolj uspešno in učinkovito opravljanje nekaterih nalog Agencije. Pri sprejemanju takšnih odločitev upravni odbor natančno določi obseg dejavnosti območnega centra, pri čemer se izogne nepotrebnim finančnim stroškom in okrepi sodelovanje z obstoječimi regionalnimi in nacionalnimi omrežji.“;
4.
odstavek 2 člena 10 se spremeni:
(a)
točka (b) se nadomesti z naslednjim:
„(b)
sprejme letno poročilo o aktivnostih Agencije in ga vsako leto najpozneje do 15. junija pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, Računskemu sodišču in državam članicam.
Agencija vsako leto pošlje proračunskemu organu vse informacije v zvezi z rezultatom postopkov vrednotenja;“;
(b)
točka (c) se nadomesti z naslednjim:
„(c)
v okviru priprave programa dela prouči in odobri zahteve Komisiji za podporo iz člena 2(2)(d), zahteve držav članic za tehnično podporo iz člena 2(3), zahteve za tehnično podporo iz člena 2(5) in zahteve za podporo iz člena 2a;
(ca)
prouči in sprejme večletno strategijo za Agencijo za pet let ob upoštevanju pisnega mnenja Komisije;
(cb)
prouči in sprejme večletni načrt kadrovske politike Agencije;
(cc)
prouči osnutek upravnih dogovorov iz člena 15(2)(ba);“;
(c)
točka (g) se nadomesti z naslednjim:
„(g)
določi metodologijo obiskov, ki jih je treba izvesti v skladu s členom 3. Če Komisija v 15 dneh po datumu njenega sprejetja izjavi, da se z metodologijo ne strinja, jo upravni odbor ponovno prouči in sprejme v drugi obravnavi, po potrebi spremenjeno, bodisi z dvotretjinsko večino, vključno s predstavniki Komisije, bodisi s soglasjem predstavnikov držav članic;“;
(d)
točka (h) se nadomesti z naslednjim:
„(h)
izvaja naloge v zvezi s proračunom Agencije v skladu s členi 18, 19 in 21 ter spremlja ugotovitve in priporočila različnih notranjih ali zunanjih revizijskih poročil in ocen ter zagotovi, da bodo ustrezno upoštevane;“;
(e)
točka (i) se nadomesti z naslednjim:
„(i)
izvršuje disciplinski nadzor nad izvršilnim direktorjem in vodji oddelkov iz člena 16;“;
(f)
točka (l) se nadomesti z naslednjim:
„(l)
pregleda finančno izvajanje podrobnega načrta iz točke (k) tega odstavka in proračunske obveznosti iz Uredbe (ES) št. 2038/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o večletni denarni podpori ukrepom Evropske agencije za pomorsko varnost na področju odzivanja na onesnaženje z ladij (34).
(g)
doda se naslednja točka:
„(m)
izmed svojih članov imenuje za opazovalca, ki bo spremljal izbirni postopek Komisije za imenovanje izvršilnega direktorja.“;
5.
člen 11 se spremeni:
(a)
v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
„Člani upravnega odbora so imenovani na podlagi stopnje ustreznih izkušenj in strokovnega znanja s področij iz člena 1. Tako države članice kot tudi Komisija si prizadevajo za uravnoteženo zastopanost moških in žensk v upravnem odboru.“;
(b)
odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
„3. Mandat traja štiri leta. Mandat se lahko obnovi.“;
6.
v členu 13 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
„4. Pri zaupnih zadevah ali pri navzkrižju interesov lahko upravni odbor sklene, da posebne točke dnevnega reda preuči ob odsotnosti zadevnih članov. Podrobna pravila za uporabo te določbe se določijo v poslovniku.“;
7.
člen 15 se spremeni:
(a)
točki (a) in (b) odstavka 2 se nadomestita z naslednjim:
„(a)
pripravi večletno strategijo Agencije in jo predloži upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo najmanj osem tednov pred zadevnim zasedanjem upravnega odbora, pri tem pa upošteva stališča in predloge članov upravnega odbora;
(aa)
pripravi večletni načrt kadrovske politike Agencije in ga predloži upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo najmanj štiri tedne pred zadevnim zasedanjem upravnega odbora;
(ab)
pripravi letni delovni program z navedbo predvidenih človeških in finančnih virov, dodeljenih za vsako dejavnost, in podroben načrt o pripravljenosti Agencije na onesnaženje in reševanje problemov v zvezi s tem ter ju predloži upravnemu odboru po posvetovanju s Komisijo najmanj osem tednov pred zadevnim zasedanjem odbora, pri tem pa upošteva stališča in predloge članov upravnega odbora. Stori vse potrebno za njuno izvajanje. Odziva se na vse zahteve držav članic za podporo v skladu s členom 10(2)(c);
(b)
odloča o izvedbi obiskov in inšpekcijskih pregledov iz člena 3 po posvetovanju s Komisijo in v skladu z metodologijo obiskov, ki jo je sprejel upravni odbor v skladu s členom 10(2)(g);
(ba)
lahko sklepa upravne dogovore z drugimi organi, ki delujejo na področju delovanja Agencije, če je bil osnutek dogovora predložen v posvetovanje upravnemu odboru in če upravni odbor v štirih tednih temu ne ugovarja.“;
(b)
v odstavku 2 se točka (d) nadomesti z naslednjim:
„(d)
organizira učinkovit sistem spremljanja, ki je namenjen primerjavi dosežkov Agencije z njenimi cilji in nalogami, določenimi s to uredbo. V ta namen v dogovoru s Komisijo in upravnim odborom določi prilagojene kazalnike uspešnosti za učinkovito oceno doseženih rezultatov. Zagotovi, da so organizacijske strukture Agencije redno prilagojene glede na spreminjajoče se potrebe v okviru razpoložljivih finančnih sredstev in človeških virov. Na podlagi tega izvršilni direktor vsako leto pripravi osnutek splošnega poročila in ga predloži v obravnavo upravnemu odboru. Poročilo vsebuje poseben razdelek o finančnem izvajanju podrobnega načrta dejavnosti o pripravljenosti in odzivanju Agencije na onesnaženje ter vsebuje posodobljen pregled statusa vseh dejavnosti, ki izhajajo iz tega načrta. Oblikuje redne postopke ocenjevanja, ki ustrezajo priznanim strokovnim standardom;“;
(c)
v odstavku 2 se točka (g) črta;
(d)
odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
„3. Izvršilni direktor po potrebi poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o opravljanju svojih nalog.
Zlasti predstavi stanje glede priprav večletnega strategije in letnega delovnega programa.“;
8.
člen 16 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 16
Imenovanje in razrešitev izvršilnega direktorja in vodij oddelkov
1. Izvršilnega direktorja imenuje in razreši upravni odbor. Kandidat je na podlagi zaslug ter z dokazili izkazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti ter izkušenj na področjih, opredeljenih v členu 1, in po posvetovanju z opazovalcem iz člena 10 imenovan za obdobje petih let. Izvršilni direktor se imenuje s seznama najmanj treh kandidatov, ki jih Komisija predlaga po opravljenem javnem natečaju in po predhodni objavi delovnega mesta v Uradnem listu Evropske unije in povabila za prijavo interesa v drugih publikacijah. Kandidat, ki ga izbere upravni odbor, je lahko povabljen, da pred pristojnim odborom Evropskega parlamenta poda izjavo in odgovori na vprašanja poslancev. Upravni odbor o razrešitvi razpravlja na zahtevo Komisije ali ene tretjine njegovih članov. Upravni odbor sprejme odločitev o imenovanju ali razrešitvi s štiripetinsko večino vseh članov, ki imajo glasovalno pravico.
2. Upravni odbor lahko na predlog Komisije ob upoštevanju poročila ocenjevanja enkrat podaljša mandat izvršilnega direktorja za največ štiri leta. Upravni odbor sprejme odločitev s štiripetinsko večino članov, ki imajo glasovalno pravico. Upravni odbor obvesti Evropski parlament, da namerava podaljšati mandat izvršilnega direktorja. Izvršilnega direktorja lahko v enem mesecu pred podaljšanjem njegovega mandata pristojni odbor Evropskega parlamenta pozove, da poda izjavo in odgovori na vprašanja poslancev. Če se izvršilnemu direktorju mandat ne podaljša, ta opravlja funkcijo do imenovanja svojega naslednika.
3. Izvršilnemu direktorju lahko pomaga en ali več vodij oddelkov. Če je izvršilni direktor odsoten ali zadržan, ga nadomesti eden od vodij oddelka.
4. Vodje oddelka so imenovani na podlagi zaslug ter z dokazili izkazanih upravnih in vodstvenih sposobnosti, pa tudi usposobljenosti in izkušenj na področjih, opredeljenih v členu 1. Vodje oddelka imenuje ali razreši izvršilni direktor po predhodnem pozitivnem mnenju upravnega odbora.“;
9.
člen 18 se spremeni:
(a)
v odstavku 1 se točka (c) nadomesti z naslednjim:
„(c)
pristojbine in dajatve za objavo, usposabljanje in/ali druge storitve Agencije.“;
(b)
odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
„3. Izvršni direktor na podlagi proračuna, osnovanega na aktivnostih, pripravi osnutek izjave o predračunu prihodkov in odhodkov Agencije za naslednje leto in ga skupaj z osnutkom programa vzpostavitve pošlje upravnemu odboru.“;
(c)
odstavka 7 in 8 se nadomestita z naslednjim:
„7. Komisija pošlje izjavo o predračunu Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu: proračunski organ) skupaj z osnutkom splošnega proračuna Evropske unije.
8. Na podlagi izjave o predračunu Komisija v osnutek splošnega proračuna Evropske unije vnese ocene, ki jih šteje za potrebne za program vzpostavitve, in znesek subvencije, ki se zaračuna splošnemu proračunu, in ga predloži proračunskemu organu v skladu s členom 314 PDEU, skupaj z opisom in utemeljitvijo morebitnih razlik med izjavo o predračunu Agencije ter zneskom subvencije, ki bo bremenila splošni proračun.“;
(d)
odstavek 10 se nadomesti z naslednjim:
„10. Proračun sprejme upravni odbor. Proračun je dokončen, ko je dokončno sprejet splošni proračun Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodi, skupaj z letnim delovnim programom.“;
10.
člen 22 se nadomesti z naslednjim:
„Člen 22
Ocenjevanje
1. Upravni odbor naroči neodvisno zunanje ocenjevanje izvajanja te uredbe v rednih presledkih in najmanj na vsakih pet let. Komisija Agenciji omogoči dostop do vseh informacij, ki jih ta potrebuje za navedeno ocenjevanje.
2. Z ocenjevanjem se oceni učinek te uredbe ter koristnost, ustreznost, dosežena dodana vrednost in učinkovitost Agencije ter njenih delovnih praks. Pri ocenjevanju se upoštevajo stališča vseh zainteresiranih strani na evropski in nacionalni ravni. Zlasti se obravnava morebitna potreba po spremembi nalog Agencije. V soglasju s Komisijo in po posvetu z udeleženimi strankami upravni odbor izda posebno naročilo.
3. Upravni odbor prejme oceno in Komisiji izda priporočila v zvezi s spremembami te uredbe, Agencije in njenih delovnih postopkov. Komisija predloži rezultate ocene in priporočila Evropskemu parlamentu in Svetu ter jih objavi. Po potrebi se vključi delovni načrt s časovnim razporedom.“;
11.
vstavi se naslednji člen:
„Člen 22a
Poročilo o napredku
Ob upoštevanju poročila ocenjevanja iz člena 22 Komisija predloži Evropskemu parlamentu in Svetu do 2. marca 2018 poročilo, v katerem navede, kako Agencija uresničuje dodatne pristojnosti, ki jih določa ta uredba, da bi ugotovila možnosti za nadaljnje povečanje učinkovitosti in po potrebi za spremembo njenih ciljev in nalog.“;
12.
člen 23 se črta.
Člen 2
Začetek veljavnosti
Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Strasbourgu, 15. januarja 2013