PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 307/2014
ze dne 24. března 2014,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 875/2013, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové, v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska. Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % a 12,9 %.
(2)
Rada nařízením (ES) č. 954/2008 (3) změnila platná opatření ohledně jednoho vyvážejícího výrobce a následně sazbu použitelnou pro „všechny ostatní společnosti“, jež se poté pohybovala v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
(3)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“) zachovala Rada prováděcím nařízením (EU) č. 875/2013 (4) tato cla v rozmezí od 3,1 % do 14,3 %.
2. Žádost o přezkum
(4)
Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost podala společnost River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (dále jen „žadatel“), thajský vyvážející výrobce.
(5)
Žádost se omezovala na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli.
(6)
Žadatel v ní poskytl prima facie důkazy, že okolnosti týkající se dumpingu žadatele, na jejichž základě byla platná opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy.
(7)
Žadatel zejména tvrdil, že se nové okolnosti týkají změn v sortimentu výrobku, který prodává a že tyto změny mají přímý dopad na náklady na jejich výrobu. Ze srovnání domácích cen žadatele s jeho cenami při vývozu do Unie vyplynulo, že se dumpingové rozpětí jevilo menší než stávající úroveň opatření.
3. Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(8)
Po konzultaci s poradním výborem Komise stanovila, že existují dostatečné důkazy, které odůvodňují zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Na tomto základě zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) dne 14. února 2013 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
4. Období přezkumného šetření
(9)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. července 2011 do 31. prosince 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).
5. Strany dotčené šetřením
(10)
Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, zástupce vyvážející země a rovněž sdružení výrobců v Unii (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux „AETMD“).
(11)
Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(12)
Písemné připomínky předložené AETMD byly zváženy a v příslušných případech k nim bylo přihlédnuto.
(13)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění dumpingu. Komise provedla inspekci na místě v prostorách žadatele v Thajsku v Bangkoku a v Kanchanaburi.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Výrobek, který je předmětem přezkumu, je týž výrobek, jaký byl definován v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, totiž kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska.
2. Obdobný výrobek
(16)
Jak bylo stanoveno v původním šetření a potvrzeno v přezkumu před pozbytím platnosti, u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
1. Stanovení běžné hodnoty
(17)
V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl celkový domácí prodej žadatele, pokud jde o obdobný výrobek v období přezkumného šetření, reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku představoval v období přezkumného šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(18)
Celkový domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativním.
(19)
Komise následně určila typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(20)
Pro každý z těchto typů výrobku Komise stanovila, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní, jestliže celkový objem domácího prodeje tohoto typu výrobku nezávislým odběratelům během období přezkumného šetření představuje nejméně 5 % celkového objemu prodeje stejných nebo srovnatelných typů výrobku na vývoz do Unie.
(21)
Komise zjistila, že v případě všech typů výrobku prodávaných na vývoz do Unie se domácí prodej žadatele uskutečnil v reprezentativních množstvích.
(22)
Dále Komise stanovila podíl ziskových prodejů nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý typ výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečné domácí prodeje.
(23)
Běžná hodnota byla založena na skutečné ceně na domácím trhu podle typu výrobku bez ohledu na to, zda tyto prodeje jsou ziskové či nikoli, pokud
-
objem prodeje typu výrobku prodaného za čistou prodejní cenu, která se rovná vypočítaným výrobním nákladům nebo je vyšší, činil více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku, a
-
vážená průměrná prodejní cena tohoto typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.
(24)
Analýza domácího prodeje, kterou vypracovala Komise, ukázala, že více než 90 % domácího prodeje bylo ziskových a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než jednotkové výrobní náklady. Běžná hodnota byla tudíž vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření.
2. Stanovení vývozní ceny
(25)
Všechny prodeje na vývoz do Unie uskutečnil žadatel přímo nezávislým odběratelům v Unii nebo Thajsku. Vývozní cena byla proto stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
3. Srovnání
(26)
Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.
(27)
V odůvodněných případech upravila Komise běžnou hodnotu nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(28)
V přípustných a řádně odůvodněných případech byly umožněny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech na manipulaci a nakládku, balení, provizích, úvěrových nákladech a bankovních poplatcích.
(29)
Žadatel požadoval úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení o rozdíl související s hodnotou značky při domácím prodeji pod vlastní značkou a při prodeji pod vlastní značkou na trhu Unie. Hodnota vlastní značky žadatele je údajně vyšší na thajském trhu než na trhu Unie. K odůvodnění svého požadavku se žadatel odkázal na úpravu provedenou v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti.
(30)
Situace žadatele v tomto prozatímním přezkumu se však liší od situace ostatních vyvážejících výrobců, pro něž byly povoleny úpravy v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti. Úprava provedená v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti se konkrétně vztahuje na vyvážející výrobce, jejichž domácí prodej se uskutečňuje pod vlastní značkou, zatímco prodej do Unie pod značkou maloobchodníka. V tomto prozatímním přezkumu se prodej žadatele jak na domácím trhu, tak na trhu Unie uskutečňuje pod jeho značkou. Kromě toho se úprava provedená v rámci původního šetření a přezkumu před pozbytím platnosti týkala ziskového rozpětí při početním zjištění běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení. V rámci tohoto prozatímního přezkumu je však běžná hodnota založena na skutečných cenách žadatele na domácím trhu.
(31)
Pokud jde o údajnou nedostatečnou hodnotu značky při prodeji na trh Unie, dovozce dotčeného výrobku nesoucího značku žadatele se specializuje na dovoz značkových potravinářských produktů, zejména z Asie. Žadatel neobjasnil ani nezdůvodnil, proč by prodej tomuto dovozci měl mít nižší hodnotu, než je hodnota značky žadatele na domácím trhu. V důsledku toho Komise došla k závěru, že žadatel neprokázal, že by měl údajný rozdíl v hodnotě značky dopad na ceny nebo srovnatelnost cen.
(32)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Jelikož však žadatel neprokázal, že údajný rozdíl má dopad na ceny nebo srovnatelnost cen, nemohla být úprava povolena ani podle tohoto ustanovení.
(33)
Žádost o úpravu podle čl. 2 odst. 10 písm. d) a k) se proto zamítá.
(34)
S odkazem na čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení žadatel rovněž požadoval úpravu týkající se snížení vývozní daně poskytovaného vládou. Vláda vyplácí žadateli určitou částku v případě, že dotčený výrobek je prodáván na vývoz, včetně na trh Unie.
(35)
Žadatel mohl prokázat, že za vývoz na trh Unie je mu vyplácena částka odpovídající méně než 0,5 % fakturované hodnoty. Nicméně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení se úprava provede, pokud jsou splněny podmínky stanovené v uvedeném článku, pro běžnou hodnotu, a nikoli pro vývozní ceny, jak tvrdil žadatel. Šetření navíc ukázalo, že nelze stanovit přímou souvislost mezi platbou přijatou žadatelem, pokud jde o dotčený výrobek při vývozu do Unie, a dovozními poplatky za suroviny, které jsou v něm přítomné.
(36)
Žadatel rovněž požadoval stejnou úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. k). Jelikož však neprokázal žádnou souvislost mezi snížením vývozní daně a cenou dotčeného vyváženého výrobku, nemohlo být toto tvrzení přijato.
(37)
Žádost o úpravu týkající se snížení vývozní daně podle čl. 2 odst. 10 písm. b) a k) se proto zamítá.
4. Dumping během období přezkumného šetření
(38)
Vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie byla srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(39)
Na základě toho činí vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 3,6 %.
4. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(40)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení Komise zkoumala, zda se okolnosti, na nichž bylo založeno stávající dumpingové rozpětí, změnily a zda je tato změna trvalé povahy.
(41)
V žádosti o přezkum žadatel odkazoval na změny v sortimentu výrobku, který prodává, s uvedením, že tyto změny přímo ovlivňují výrobní náklady. Šetření potvrdilo, že v důsledku podnikové reorganizace žadatel ve srovnání s obdobím původního šetření již nevyrábí a neprodává určité jiné výrobky a že tato skutečnost ovlivnila náklady na výrobu dotčeného výrobku.
(42)
AETMD uvedlo, že reorganizace provedená žadatelem nemusí být trvalé povahy, neboť provedené změny jsou snadno vratné.
(43)
Vedení společnosti má skutečně možnost, rozhodne-li se tak, provést reorganizaci do původního stavu. Neexistují však žádné důkazy, které by naznačovaly, že by rozhodnutí žadatele provést reorganizaci podniku a zjednodušit komercializaci skupiny výrobků mezi společnostmi skupiny nemělo mít trvalý účinek. Kromě toho reorganizace proběhla již před rokem 2009, což naznačuje, že nová podniková struktura je trvalé povahy.
(44)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo své tvrzení, že změnu, na jejímž základě byl přezkum zahájen, nelze považovat za změnu trvalé povahy. Konkrétně zpochybnilo dopad na výrobní náklady v důsledku vnitřní reorganizace v rámci skupiny a tvrdilo, že náklady uvnitř skupiny lze jednoduše přerozdělit, a snížit tak běžnou hodnotu. Z tohoto důvodu nelze nové výrobní náklady považovat za okolnosti trvalé povahy. AETMD rovněž uvedlo, že dceřiná společnost odpovědná za výrobu a prodej čerstvých produktů má stejnou adresu jako žadatel. AETMD tvrdilo, že to je další náznak toho, že reorganizace není hloubková a trvalá.
(45)
V reakci na tvrzení AETMD v 44. bodě odůvodnění žadatel zdůraznil, že reorganizace zahrnovala i zlepšení systému nákladového účetnictví, kdy byly zjištěny a odstraněny nedostatky, s cílem optimalizovat výrobu a snížit výrobní náklady. Žadatel rovněž zdůraznil, že jakákoli zpětná změna reorganizace z roku 2009 by v této fázi znamenala velmi složitý proces, neboť mateřská společnost žadatele, Agripure Holding PLC, je kótována na thajské burze.
(46)
Riziko možné zpětné změny reorganizace již bylo řešeno v 43. bodě odůvodnění.
(47)
Kromě toho Komise v zájmu ověření správnosti tvrzení v žádosti o zahájení tohoto přezkumu porovnala výrobní náklady typů výrobku vyvážených do Unie během období původního šetření (tj. před reorganizací uskutečněnou žadatelem v roce 2009) a během období přezkumného šetření. Toto srovnání potvrdilo, že se výrobní náklady na jednotku ve značné míře změnily. Zjištěná změna ve výrobních nákladech na jednotku přesahuje rámec pouhého přerozdělení nákladů a je důsledkem skutečného snížení nepřímých výrobních nákladů, jako je výrobní režie a náklady práce.
(48)
Co se týče otázky stejné administrativní adresy žadatele a jeho dceřiné společnosti, jde o běžnou podnikatelskou praxi. Kromě toho Komise během inspekce na místě v prostorách žadatele zjistila, že výrobní linky a prostory pro skladování hotových výrobků v daných prostorách byly určeny pro výrobu kukuřice cukrové; žádné stopy výroby a skladování čerstvých výrobků prodávaných dceřiné společnosti nebyly viditelné.
(49)
S ohledem na tvrzení AETMD a tvrzení žadatele, jakož i na skutečnost, že bylo zjištěno faktické snížení výrobních nákladů na jednotku mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření, je třeba tvrzení AETMD zamítnout.
(50)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel plánuje zvýšit svou výrobní kapacitu v roce 2013 přibližně o 40 %. Podle AETMD by tato skutečnost odporovala tvrzení žadatele, že nové, pozměněné výrobní náklady (vyplývající z reorganizace) jsou trvalé povahy.
(51)
Šetření skutečně potvrdilo, že žadatel připravuje zvýšení své výrobní kapacity. Dopad zvýšené výrobní kapacity byl jedním z faktorů, na jejichž základě se během přezkumu před pozbytím platnosti dospělo k závěru, že existuje riziko pokračování dumpingu (6).
(52)
Po poskytnutí informací AETMD zopakovalo tvrzení, že investice do nové výrobní kapacity nutně ovlivní výrobní náklady, a tedy že převažující výrobní náklady, s nimiž byly domácí ceny srovnány v rámci tomto přezkumu (viz 24. bod odůvodnění), nejsou trvalé povahy. AETMD konkrétně provedlo výpočet vycházející z dostupných zdrojů a na jeho základě dospělo k závěru, že ve srovnání se současnými náklady by došlo ke zvýšení celkových nákladů vzhledem k nárůstu nákladů na odpisy přibližně o 10 %.
(53)
Žadatel tvrzení AETMD týkající se zvýšení nákladů na odpisy jako takové nevyvrátil, ale zdůraznil, že tyto zvýšené amortizační náklady budou vyrovnány zvýšením celkových příjmů (zvýšením prodeje) a snížením u jiných nákladů v důsledku vyšší automatizace.
(54)
Jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, žadatel skutečně připravuje investice do nových výrobních zařízení. Tyto investice mohou mít za následek nárůst nákladů na odpisy. Na druhou stranu, a jak uvedl žadatel v odpovědi na připomínku AETMD, může nové výrobní zařízení rovněž přinést změny (oproti stávajícím výrobním linkám), jako je například úroveň automatizace. Tyto změny by měly mít přímý dopad na snížení práce a nákladů na energii a mohly by vyrovnat zvýšení za náklady na odpisy.
(55)
Při bližší úvaze se došlo k závěru, že celkový dopad na výrobní náklady na vyrobenou jednotku nelze měřit dříve, než budou nová zařízení uvedena do provozu a než se jakékoliv dodatečné náklady odrazí v účetní závěrce.
(56)
Nicméně s ohledem na cíl investice (zvýšení účinnosti a konkurenceschopnosti s cílem snížit výrobní náklady na jednotku) se očekává, že přinejmenším ve střednědobém až dlouhodobém horizontu nedojde k žádnému výraznému nárůstu výrobní nákladů na jednotku. Za těchto okolností se předpokládá, že běžná hodnota bude stále založena na cenách na domácím trhu stejně jako v rámci tohoto přezkumu. Tvrzení AETMD proto musí být zamítnuto.
(57)
Po poskytnutí informací AETMD rovněž zpochybnilo trvalou povahu nového dumpingového rozpětí. Tvrdilo, že vývozní ceny, které byly použity jako základ pro výpočet dumpingového rozpětí, nebyly reprezentativní. Konkrétně argumentovalo tím, že
a)
počet tun vyvezených během období přezkumného šetření byl příliš malý na to, aby mohl být považován za reprezentativní, a
b)
pokud jde o 29. bod odůvodnění, vzhledem k tomu, že vývozní transakce týkající se výrobků s vlastní značkou tvořily téměř polovinu veškerého vývozu během období přezkumného šetření, neměly by být vývozní ceny považovány za reprezentativní. AETMD uvedlo, že pokud by navrhované snížení opatření vstoupilo v platnost, hlavní část vývozu do Unie by pravděpodobně zahrnovala značky maloobchodníků s nižší vývozní cenou (7).
(58)
Vzhledem k tomu, že množství vyvezená do Unie nebyla významná, Komise se sama ujistila, že ceny žadatele zaplacené nebo splatné při vývozu do Unie byly ve srovnání s cenami žadatele zaplacenými nebo splatnými při vývozu do jiných třetích zemí reprezentativní. Na tomto základě se dospělo k závěru, že ceny účtované odběratelům při vývozu do Unie odpovídaly cenám účtovaným odběratelům na ostatních vývozních trzích.
(59)
Existence různých segmentů trhu, vlastní značky a značky maloobchodníků, byla uznána již v předchozích šetřeních (8). Představuje důležitou část definice různých typů výrobku spadajících do oblasti působnosti dotčeného výrobku. Na tomto základě byl porovnán vývoz výrobků s vlastní značkou oproti domácímu prodeji výrobků s vlastní značkou a prodej na vývoz pod značkami maloobchodníků oproti domácímu prodeji pod značkami maloobchodníků.
(60)
Tvrzení AETMD, že budoucí vývoz bude zahrnovat zejména značku maloobchodníků, je spekulativní, nepodpořený důkazy, a jako takový nemůže zpochybnit reprezentativnost vývozu výrobků s vlastní značkou během období přezkumného šetření. Tvrzení AETMD se proto zamítá.
(61)
AETMD rovněž tvrdilo, že by snížení cla mohlo přinést riziko obcházení opatření.
(62)
Je třeba připomenout, že platná cla jsou již mezi thajskými vyvážejícími výrobci příslušně rozlišena. Riziko obcházení (tj. použití doplňkového kódu TARIC s nižším clem) tedy existuje od zavedení původních opatření. Nižší clo pro jednoho z těchto vyvážejících výrobců samo o sobě nezvyšuje riziko, že opatření budou obcházena v rámci Thajska jako celku.
(63)
Kromě toho, budou-li k dispozici informace naznačující, že opatření platná pro cla jsou obcházena, může být za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 13 základního nařízení, zahájeno šetření.
(64)
AETMD rovněž uvedlo, že žadatel mohl uměle zvýšit ceny při vývozu do Unie prostřednictvím křížové kompenzace s paralelním prodejem ostatních výrobků na trh za uměle nízké ceny.
(65)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, vývozní ceny dotčeného výrobku do Unie byly v souladu s vývozními cenami do třetích zemí. Proto nic nenasvědčuje tomu, že vývozní ceny do Unie během období přezkumného šetření byly uměle vysoké, a tvrzení se proto zamítá.
5. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(66)
Na základě výsledků šetření Komise považuje za vhodné změnit antidumpingové clo platné na dovoz dotčeného výrobku společnosti River Kwai International Food Industry Co. Ltd.
(67)
Kromě toho se na žádost žadatele rovněž mění jeho adresa v Thajsku.
6. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(68)
Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit změnu prováděcího nařízení Rady (EU) č. 875/2013.
(69)
Po poskytnutí informací thajská vláda tvrdila, že průměrná celní sazba pro spolupracující vývozce nezařazené do vzorku by rovněž měla být přezkoumána, aby se tak zohlednila zjištění tohoto částečného prozatímního přezkumu. Je třeba poznamenat, že toto tvrzení přesahuje omezenou oblast působnosti tohoto přezkumu, jehož výhradním cílem je upravit stávající sazbu antidumpingového cla pro žadatele. Veškeré žádosti o změnu výše sazeb antidumpingového cla na základě údajné změny okolností by měly být předloženy v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Položka týkající se společnosti River Kwai International Food Industry Co., Ltd v tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 875/2013 se nahrazuje tímto:
Společnost
Antidumpingové clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Thajsko
3,6
A791“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. března 2014.
IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 307/2014
z dne 24. marca 2014
o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 875/2013 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju s poreklom iz Tajske po vmesnem pregledu v skladu s členom člena 11(3) Uredbe (ES) št. 1225/2009
SVET EVROPSKE UNIJE JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 11(3) Uredbe,
ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska komisija,
ob upoštevanju naslednjega:
1. POSTOPEK
1. Veljavni ukrepi
(1)
Po preiskavi („prvotna preiskava“) je Svet z Uredbo (ES) št. 682/2007 (2) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih vrst pripravljene ali konzervirane sladke koruze v zrnju, uvrščene pod oznaki KN ex 2001 90 30 in ex 2005 80 00 s poreklom s Tajske. Ukrepi so bili sprejeti kot dajatev ad valorem v obsegu od 3,1 % do 12,9 %.
(2)
Z Uredbo (ES) št. 954/2008 (3) je Svet spremenil veljavne ukrepe v zvezi z enim proizvajalcem izvoznikom in zato je stopnja, ki se uporablja za „vse druge družbe“, v obsegu od 3,1 % do 14,3 %.
(3)
Po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe(„pregled zaradi izteka ukrepa“) je Svet z Izvedbeno uredbo (EU) št. 875/2013 (4) ohranil dajatev v obsegu od 3,1 % do 14,3 %.
2. Zahtevek za pregled
(4)
Evropska komisija („Komisija“) je prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Ta zahtevek je vložila družba River Kwai International Food Industry Co. Ltd. („vložnik“), proizvajalec izvoznik s Tajske.
(5)
Zahtevek je bil po obsegu omejen na preiskavo dampinga vložnika.
(6)
V svoji vlogi je vložnik predložil dokaze prima facie, da so se v primeru dampinga vložnika spremenile okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni veljavni ukrepi, in da so te spremembe trajne.
(7)
Vložnik zlasti trdi, da imajo spremenjene okoliščine, ki se nanašajo na spremembe obsega izdelkov, ki jih trži, neposreden vpliv na stroške proizvodnje izdelkov. Primerjava njegovih domačih cen z izvoznimi cenami v Uniji kaže, da je stopnja dampinga nižja od trenutne ravni ukrepov.
3. Začetek delnega vmesnega pregleda
(8)
Komisija je po posvetovanju s svetovalnim odborom ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki opravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, omejenega na preiskavo dampinga zadevnega vložnika. Na podlagi tega je z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (5) dne 14. februarja 2013 („obvestilo o začetku“), naznanila začetek delnega vmesnega pregleda v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.
4. Obdobje preiskave v zvezi s pregledom
(9)
Preiskava dampinga je zajela obdobje od 1. julija 2011 do 31. decembra 2012 („obdobje preiskave v zvezi s pregledom“ ali „OPP“).
5. Strani, ki jih preiskava zadeva
(10)
Komisija je o začetku vmesnega pregleda uradno obvestila vložnika, predstavnike države izvoznice in združenje proizvajalcev Unije (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux „AETMD“).
(11)
Zainteresirane strani so imele možnost, da svoja stališča predstavijo v pisni obliki in zahtevajo zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.
(12)
Pisne pripombe, ki jih je predložil AETMD, so bile obravnavane, in kjer je bilo to primerno, upoštevane.
(13)
Komisija je vložniku poslala vprašalnik, da bi pridobila informacije, ki so potrebne za njeno preiskavo, ta pa ga je izpolnjenega vrnil v predpisanem roku.
(14)
Komisija je zahtevala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev dampinga. Komisija je preveritveni obisk opravila v prostorih vložnika v Bangkoku in Kanchanaburi na Tajskem.
2. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(15)
Izdelek, ki ga zadeva ta pregled, je enak kot tisti, ki je opredeljen v prvotni preiskavi ter v pregledu zaradi izteka ukrepa, in sicer sladka koruza (Zea mays var. saccharata) v zrnju, pripravljena ali konzervirana v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjena, trenutno uvrščena pod oznako KN ex 2001 90 30, in sladka koruza (Zea mays var. saccharata) v zrnju, pripravljena ali konzervirana drugače kot v kisu ali ocetni kislini, nezamrznjena, razen proizvodov iz tarifne številke 2006, trenutno uvrščenih pod oznako KN ex 2005 80 00, s poreklom s Tajske.
2. Podobni izdelek
(16)
Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno v pregledu zaradi izteka ukrepa, imata sladka koruza, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, in sladka koruza, ki se proizvaja in prodaja na Tajskem, dejansko enake fizikalne in kemijske lastnosti ter enako osnovno uporabo kot sladka koruza, proizvedena na Tajskem in prodana za izvoz v Unijo. Zato se ti izdelki obravnavajo kot enaki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
3. DAMPING
1. Določitev normalne vrednosti
(17)
V skladu s prvim stavkom člena 2(2) osnovne uredbe je Komisija najprej ugotavljala, ali je bila vložnikova celotna domača prodaja podobnega izdelka v OPP reprezentativna. Domača prodaja je reprezentativna, če je skupni obseg domače prodaje podobnega izdelka predstavljal vsaj 5 % celotnega obsega izvoza zadevnega izdelka v Unijo v OPP.
(18)
Za celotno domačo prodajo podobnega izdelka je bilo ugotovljeno, da je reprezentativna.
(19)
Komisija je nato opredelila, katere vrste izdelka, prodane na domačem trgu, so enake ali neposredno primerljive z vrstami, prodanimi za izvoz v Unijo.
(20)
Komisija je za vsako posamezno vrsto izdelkov določila, ali je domača prodaja dovolj reprezentativna v skladu s členom 2(2) osnovne uredbe. Domača prodaja vrste izdelka je reprezentativna, če skupni obseg domače prodaje te vrste izdelka neodvisnim strankam v OPP predstavlja vsaj 5 % celotnega obsega izvoza enake ali podobne vrste izdelka v Unijo.
(21)
Komisija je ugotovila, da je bila za vse vrste izdelka, prodane za izvoz v Unijo, vložnikova domača prodaja v reprezentativnih količinah.
(22)
Nato je Komisija določila delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu za vsako vrsto izdelka v OPP, da se odloči, ali bo uporabila dejansko domačo prodajo za izračun normalne vrednosti v skladu s členom 2(4) osnovne uredbe.
(23)
Normalna vrednost temelji na dejanski domači ceni za posamezno vrsto izdelka ne glede na to, ali je bila prodaja dobičkonosna ali ne, če je
-
obseg prodaje vrste izdelka, prodane po neto prodajni ceni, enaki izračunanim stroškom proizvodnje ali višji od njih, predstavljal več kot 80 % skupnega obsega prodaje tiste vrste izdelka, in je bila
-
tehtana povprečna prodajna cena te vrste izdelka enaka ali višja od stroškov proizvodnje na enoto.
(24)
Analiza domače prodaje, ki jo je izvedla Komisija, je pokazala, da je bilo več kot 90 % domače prodaje dobičkonosne in da je bila tehtana povprečna prodajna cena višja od stroškov proizvodnje na enoto. V skladu s tem je bila normalna vrednost izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje v OPP.
2. Določanje izvozne cene
(25)
Celotna prodaja vložnika za izvoz v Unijo je bila opravljena neposredno z neodvisnimi strankami v Uniji ali na Tajskem. Izvozna cena je zato določena na podlagi cen, ki so bile plačane ali se plačujejo v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.
3. Primerjava
(26)
Komisija je primerjala normalno vrednost in izvozno ceno na podlagi franko tovarna.
(27)
Kadar je to utemeljeno, je Komisija prilagodila normalno vrednost in/ali izvozno ceno za razlike, ki so vplivale na cene in primerljivost cen v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.
(28)
Prilagoditve za razlike v prevoznih stroških, stroških zavarovanja, obdelave in nakladanja, pakiranja, stroških provizij, kredita in bančnih stroških so se odobrile, če je bilo to potrebno in ustrezno utemeljeno.
(29)
Vložnik je zahteval popravek v skladu s členom 2(10)(d) osnovne uredbe za razliko v vrednosti blagovne znamke, ko se prodaja pod lastno blagovno znamko na domačem trgu, in pri prodaji pod lastno blagovno znamko na trgu Unije. Domnevno je vrednost blagovne znamke vložnikove lastne blagovne znamke na tajskem trgu višja kot na trgu Unije. Da bi utemeljil svojo trditev, se je vložnik skliceval na prilagoditev v prvotni preiskavi in v pregledu zaradi izteka ukrepa.
(30)
Vendar se položaj vložnika v tem vmesnem pregledu razlikuje od položaja drugih proizvajalcev izvoznikov, za katere je bila prilagoditev odobrena v prvotni preiskavi in v pregledu zaradi izteka ukrepa. Prilagoditev iz prvotne preiskave in iz pregleda zaradi izteka ukrepa se izrecno nanaša na proizvajalce izvoznike, katerih prodaja ima na domačem trgu lastno blagovno znamko, medtem ko se prodaja v Unijo prodaja pod blagovno znamko prodajalca na drobno. V okviru tega vmesnega pregleda poteka vložnikova prodaja na domačem trgu in na trgu Unije pod lastno blagovno znamko. Poleg tega so se prilagoditve iz prvotne preiskave in iz pregleda zaradi izteka ukrepa nanašale na stopnjo dobička pri konstruiranju normalne vrednosti v skladu s členom 2(6) osnovne uredbe. V okviru tega vmesnega pregleda pa normalna vrednost temelji na vložnikovih dejanskih domačih cenah.
(31)
V zvezi z domnevnim pomanjkanjem vrednosti blagovne znamke pri prodaji na trg Unije je uvoznik zadevnega izdelka z blagovno znamko vložnika specializiran za uvoz izdelkov z blagovno znamko, zlasti iz Azije. Vložnik ni pojasnil ali predložil dokazov, zakaj ima prodaja temu določenemu uvozniku nižjo vrednost od vrednosti blagovne znamke na vložnikovem domačem trgu. Zato je Komisija sklenila, da vložnik ni dokazal, da domnevna razlika v vrednosti blagovne znamke vpliva na cene ali primerljivost cen.
(32)
Vložnik je zahteval tudi enako prilagoditev v skladu s členom 2(10)(k) osnovne uredbe. Ker pa vložnik ni dokazal, da domnevne razlike vplivajo na cene ali primerljivost cen, prilagoditve ni bilo mogoče sprejeti niti na podlagi te določbe.
(33)
Zahtevek za prilagoditev v skladu s členom 2(10)(d) in členom 2(10)(k) se zato zavrne.
(34)
S sklicevanjem na člen 2(10)(b) osnovne uredbe je vložnik zahteval tudi nadomestilo za državno znižanje izvoznih dajatev. Vlada plača znesek vložniku, ko se zadevni izdelek proda za izvoz, vključno na trg Unije.
(35)
Vložnik je lahko dokazal, da se mu za izvoz na trg Unije plača znesek, ki ustreza manj kot 0,5 % vrednosti na računu. Vendar se v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe prilagoditev izračuna za normalno vrednost, če so pogoji iz tega člena izpolnjeni, in ne za izvozno ceno, kot je zahteval vložnik. Poleg tega je preiskava pokazala, da ni nobene neposredne povezave med plačilom, ki ga vložnik prejme za zadevni izdelek, ko je izvožen v Unijo, ter uvoznimi dajatvami za surovine, ki so fizično zajete v njem.
(36)
Vložnik je zahteval enako prilagoditev tudi v skladu s členom 2(10)(k). Ker pa vložnik ni dokazal nobene povezave med znižanjem izvoznih dajatev in oblikovanjem cen za zadevni izvoženi izdelek, zahtevka ni mogoče sprejeti.
(37)
Zahtevek za nadomestilo za znižanje izvoznih dajatev v skladu s členom 2(10)(b) in členom 2(10)(k) se zato zavrne.
4. Damping v OPP
(38)
Tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste zadevnega izdelka, izvoženega v Unijo, se je primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka, kakor je določeno v členu 2(11) in 2(12) osnovne uredbe.
(39)
Na podlagi tega je tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, 3,6 %.
4. TRAJNA NARAVA SPREMENJENIH OKOLIŠČIN
(40)
V skladu s členom 11(3) osnovne uredbe je Komisija preučila, ali so se okoliščine, na katerih temelji veljavna stopnja dampinga, spremenile in ali je ta sprememba trajna.
(41)
V zahtevku za pregled se je vložnik skliceval na spremembe obsega izdelkov, ki jih trži, ki lahko neposredno vplivajo na proizvodne stroške. Preiskava je potrdila, da zaradi prestrukturiranja podjetja vložnik ne proizvaja in prodaja več določenih drugih izdelkov, kot je to počel v obdobju prvotne preiskave, in da je ta sprememba vplivala na stroške proizvodnje za zadevni izdelek.
(42)
AETMD je pripomnil, da prestrukturiranje, ki ga je izvedel vložnik, morda ne bo trajno, saj se lahko zlahka prekliče.
(43)
Dejansko je mogoče, da uprava vložnika, če tako želi, prekliče prestrukturiranje. Vendar ni bilo dokazov, ki bi nakazovali, da odločitev vložnika o prestrukturiranju in racionalizaciji trženja izdelkov skupine med družbami skupine ne bi bila trajne narave. Poleg tega je bilo prestrukturiranje izvedeno že do leta 2009, kar kaže, da je nova struktura podjetij trajne narave.
(44)
Po razkritju je AETMD ponovno zahteval, da spremembe, na podlagi katere se je začel pregled, ni mogoče šteti kot trajne. Natančneje, podvomil je v vpliv na stroške proizvodnje zaradi notranje reorganizacije znotraj skupine in trdil, da se stroški v skupini lahko preprosto prerazporedijo, da se zniža normalna vrednost. Zato se za nove stroške proizvodnje ne more šteti, da so trajne narave. AETMD je opozoril tudi, da hčerinska družba, ki je odgovorna za proizvodnjo in prodajo svežih izdelkov, uporablja isti naslov kot vložnik. AETMD je trdil, da je to še en dokaz, da reorganizacija ni temeljita in dolgoročna.
(45)
V odgovor na zahtevo AETMD v uvodni izjavi 44 je vložnik poudaril, da ima reorganizacija za posledico tudi izboljšan sistem stroškovnega računovodstva, pri čemer so bila ugotovljena in odpravljena ozka grla, da se je izboljšala proizvodnja in so se zmanjšali proizvodni stroški. Vložnik je poudaril tudi, da bi bila kakršna koli razveljavitev reorganizacije iz leta 2009 na tej stopnji zelo zapleten proces, saj vložnikovo matično podjetje Agripure Holding PLC kotira na tajski borzi.
(46)
Tveganje za morebitno razveljavitev reorganizacije vložnika je bilo že obravnavano v uvodni izjavi 43.
(47)
Poleg tega je Komisija zaradi preverjanja točnosti trditev v zahtevku za začetek tega pregleda naredila primerjavo proizvodnih stroškov za vrste izdelkov, izvoženih v Unijo, med prvotno preiskavo (tj. pred vložnikovo reorganizacijo leta 2009) in med OPP. Ta primerjava je potrdila, da so se proizvodni stroški na enoto spremenili v pomembnem obsegu. Ugotovljena sprememba v proizvodnih stroških na enoto je večja kot zgolj prerazporeditev stroškov in je posledica dejanskega zmanjšanja posrednih stroškov proizvodnje, kot so proizvodni stroški in stroški dela.
(48)
Za vprašanje, da vložnik in njegovo hčerinsko podjetje delita isti naslov uprave, velja, da je to splošna poslovna praksa. Poleg tega je Komisija med preveritvenim obiskom prostorov vložnika ugotovila, da so proizvodne linije in skladiščenje končnih izdelkov v prostorih, ki so bili namenjeni proizvodnji sladke koruze; ni bilo vidnih sledi proizvodnje in skladiščenja svežih izdelkov, ki jih prodaja hčerinsko podjetje.
(49)
Ob upoštevanju argumentov AETMD in vložnika ter ob ugotovitvi dejanskega zmanjšanja stroškov proizvodnje na enoto med prvotno preiskavo in OPP je treba zavrniti argument, ki ga je navedel AETMD.
(50)
AETMD je predložil tudi, da je vložnik v letu 2013 načrtoval povečati svoje proizvodne zmogljivosti za približno 40 %. Po mnenju AETMD je to dejstvo v nasprotju z vložnikovo trditvijo, da bodo novi, popravljeni proizvodni stroški (po prestrukturiranju) trajne narave.
(51)
Preiskava je dejansko potrdila, da je vložnik v postopku povečanja svoje proizvodne zmogljivosti. Učinek povečane zmogljivosti je bil eden od dejavnikov, na podlagi katerih je bilo med pregledom zaradi izteka ukrepa ugotovljeno, da obstaja tveganje za nadaljevanje dampinga (6).
(52)
Po razkritju je AETMD ponovno navedel, da bodo naložbe v novo proizvodno zmogljivost zagotovo vplivale na proizvodne stroške in zato trenutni stroški proizvodnje, s katerimi so se primerjale domače cene v tem pregledu (glej uvodno izjavo 24), niso trajne narave. AETMD je zlasti naredil izračun na razpoložljivih virih, na podlagi katerih je ugotovil, da bi se celotni stroški zaradi povečane amortizacije povečali za približno 10 % v primerjavi s sedanjimi stroški.
(53)
Vložnik ni nasprotoval trditvi AETMD v zvezi s povečanimi stroški amortizacije sami po sebi, vendar poudarja, da se ti povečani stroški amortizacije izravnajo s povečanjem skupnih prihodkov (s povečano prodajo) in zaradi zmanjšanja drugih stroškov, ki so posledica večje avtomatizacije.
(54)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 51, je vložnik dejansko v postopku naložb v nove proizvodne zmogljivosti. Naložbe v nove zmogljivosti imajo lahko za posledico povečanje stroškov za amortizacijo. Na drugi strani pa je vložnik v odgovor na pripombo AETMD poudaril, da imajo nove proizvodne zmogljivosti lahko za posledico spremembe (v primerjavi z obstoječimi proizvodnimi linijami), npr. raven avtomatizacije. Te spremembe bi morale imeti neposreden zmanjševalni učinek na stroške za delo in energijo in bi lahko izravnale povečanje stroškov amortizacije.
(55)
Na splošno se je ugotovilo, da celotnega učinka na stroške proizvodnje na proizvedeno enoto ni mogoče meriti, dokler nove naprave ne bodo začele delovati in bodo vsi dodatni stroški prikazani v računovodskih izkazih.
(56)
Kljub temu in ob upoštevanju cilja naložbe (povečanje učinkovitosti in konkurenčnosti, zmanjšanje proizvodnih stroškov na enoto) se pričakuje, da se stroški proizvodnje na enoto vsaj srednje- do dolgoročno ne bodo znatno povečali. V takšnih okoliščinah se pričakuje, da bo normalna vrednost še vedno temeljila na domačih cenah kot v tem pregledu. Argument, ki ga je predložil AETMD, je zato treba zavrniti.
(57)
Po razkritju je AETMD podvomil tudi v trajno naravo nove stopnje dampinga. Trdil je, da podlaga izvoznih cen, uporabljena za izračun stopnje dampinga, ni bila reprezentativna. Natančneje, trdil je, da
(a)
je bilo število ton, izvoženih v OPP, premajhno, da bi se obravnavale kot reprezentativne, in
(b)
s sklicevanjem na uvodno izjavo 29, da bi se zaradi dejstva, da so izvozne transakcije izdelkov za lastno blagovno znamko pomenile skoraj polovico vseh izvozov v OPP, za izvozne cene moralo šteti, da niso reprezentativne. AETMD meni, da če bo predlagano zmanjšanje ukrepov začelo veljati, bo večji del izvoza v Unijo verjetneje pod blagovno znamko trgovcev na drobno, ki imajo nižje izvozne cene (7).
(58)
Zaradi dejstva, da količine, izvožene v Unijo, niso bile velike, je Komisija ugotovila, da so bile vložnikove cene, ki so bile plačane ali se plačujejo za izvoze v Unijo, reprezentativne, ko jih je primerjala z vložnikovimi cenami, ki so bile plačane ali se plačujejo za izvoze v druge tretje države. Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da so bile cene, naložene potrošnikov v Uniji v skladu s tistimi, zaračunanimi strankam na drugih izvoznih trgih.
(59)
Obstoj različnih tržnih segmentov, lastne blagovne znamke in blagovne znamke trgovcev na drobno je bil priznan v teku predhodnih preiskav (8). Predstavlja pomemben del opredelitve različnih vrst izdelkov v okviru obsega zadevnega izdelka. Na podlagi tega se je izvoz izdelkov lastne blagovne znamke primerjal z domačo prodajo izdelkov lastne blagovne znamke in izvozna prodaja blagovne znamke trgovcev na drobno se je primerjala z domačo prodajo blagovne znamke trgovcev na drobno.
(60)
Trditev AETMD, da bo prihodnji izvoz zlasti zajemal blagovno znamko trgovcev na drobno, je špekulativna, ne temelji na dokazih in kot taka ne zadošča, da bi se podvomilo v reprezentativnost izvoza izdelkov lastnih trgovskih znamk v OPP. Trditev AETMD se zato zavrne.
(61)
AETMD je trdil tudi, da bi zmanjšanje dajatve na nižjo raven lahko povzročilo tveganje za izogibanje ukrepom.
(62)
Treba je opozoriti, da se že veljavne dajatve razlikujejo med tajskimi proizvajalci izvozniki. Zato je bilo tveganje za izogibanje ukrepom (tj. uporaba dodatne oznake TARIC z nižjimi dajatvami) prisotno od uvedbe prvotnih ukrepov. Nižja dajatev za enega od teh proizvajalcev izvoznikov sama po sebi ne povečuje tveganja za izogibanje ukrepom s Tajske kot celote.
(63)
Poleg tega, če bi bili na voljo podatki, ki kažejo, da so dajatve oslabljene zaradi izogibanja ukrepom, se preiskava lahko začne kot ustrezna, če so izpolnjeni pogoji iz člena 13 osnovne uredbe.
(64)
AETMD je navedel tudi, da lahko vložnik umetno poveča izvozne cene v Unijo prek navzkrižne kompenzacije z vzporedno prodajo drugih izdelkov po umetno nizkih cenah.
(65)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 58, so bile cene izvoza zadevnega izdelka v Unijo v skladu s cenami izvoza v tretje države. Zato ni dokazov, da so bile med OPP cene izvoza v Unijo umetno visoke in ta argument se zato zavrne.
5. PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(66)
V skladu z rezultati preiskave Komisija meni, da je primerno spremeniti protidampinško dajatev, ki se uporablja za uvoz zadevnega izdelka družbe River Kwai International Food Industry Co., Ltd.
(67)
Poleg tega in na zahtevo vložnika se spremeni tudi njegov naslov na Tajskem.
6. RAZKRITJE
(68)
Zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in vidikih, na podlagi katerih se je nameravalo priporočiti spremembo Izvedbene uredbe (EU) št. 875/2013.
(69)
Po razkritju je tajska vlada trdila, da je treba spremeniti tudi povprečno stopnjo dajatve za sodelujoče nevzorčene izvoznike, da se upoštevajo ugotovitve tega delnega vmesnega pregleda. Opozoriti je treba, da ta trditev presega omejeni obseg tega pregleda, katerega cilj je le prilagoditev ravni obstoječe stopnje protidampinške dajatve za vložnika. Vsako zahtevo za spremembo stopenj protidampinške dajatve po domnevni spremembi okoliščin bi bilo treba predložiti v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe. Zato je treba to trditev zavrniti -
SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
Vnos za družbo River Kwai International Food Industry Co., Ltd v preglednici iz člena 1(2) Izvedbene uredbe (EU) št. 875/2013 se nadomesti:
Družba
Protidampinška dajatev (%)
Dodatna oznaka TARIC
„River Kwai International Food Industry Co., Ltd,
99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road
Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000
Thailand
3,6
A791“
Člen 2
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 24. marca 2014