NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 513/2013
ze dne 4. června 2013
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky a o změně nařízení (EU) č. 182/2013, kterým se zavádí celní evidence tohoto dovozu pocházejícího nebo odesílaného z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
S ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 a čl. 14 odst. 5 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 6. září 2012 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Evropské Unie (dále jen „Unie“).
(2)
Šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 25. července 2012 podala iniciativa EU ProSun (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Celní evidence
(3)
Na základě podnětu žadatele podporovaného požadovanými důkazy přijala Komise dne 1. března 2013 nařízení (EU) č. 182/2013 (3), kterým se zavádí celní evidence dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, a to počínaje dnem 6. března 2013.
3. Strany dotčené řízením
(4)
O zahájení šetření Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, orgány ČLR a známé dovozce. Komise o zahájení šetření vyrozuměla také výrobce v USA, jelikož se s touto zemí počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí.
(5)
Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají závažné důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(6)
S ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii zahrnutých do tohoto šetření a za účelem dokončení šetření v předepsaných lhůtách Komise v oznámení o zahájení řízení oznámila, že se rozhodla omezit okruh vyvážejících výrobců v dotčené zemi, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, kteří budou podrobeni šetření, na přiměřený počet, a to výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(7)
Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. O výběru tohoto předběžného vzorku výrobců v Unii byli informováni všichni známí výrobci a známá sdružení výrobců v Unii. Tento předběžný vzorek sestával z devíti výrobců z celkového počtu asi 220 výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek (viz 26. bod odůvodnění níže), a již byli vybráni na základě největšího reprezentativního objemu výroby, s přihlédnutím k objemu prodeje a zeměpisné poloze, aby mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Bylo zajištěno, aby tento vzorek zahrnoval vertikálně integrované i neintegrované výrobce v Unii. Rovněž zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Několik zúčastněných stran vyjádřilo k předběžnému vzoru připomínky a jedna strana požádala o slyšení u úředníka pro slyšení.
(8)
Některé zúčastněné strany vznesly proti předběžnému vzorku výrobců v Unii následující námitky:
i)
Některé strany uvedly, že omezené informace poskytnuté k předběžně vybranému vzorku nebyly dostačující a neumožnily jim vznést smysluplné připomínky k navrženému vzorku. Kritizovaly zejména to, že totožnost výrobců v Unii byla považována za důvěrný údaj, a požadovaly, aby bylo zveřejněno, ve kterých členských státech se nacházejí výrobci v Unii zařazení do vzorku a jaký je podíl těchto vybraných výrobců v Unii na celkovém objemu výroby fotovoltaických modulů, článků a destiček a jaký podíl na výrobě a prodeji představují jednotlivé společnosti zařazené do vzorku i vzorek jako celek.
ii)
Způsob výběru vzorku byl zpochybňován s poukazem na to, že „směšuje tři různé kroky“, a sice podporu pro zahájení šetření, definici výrobního odvětví Unie a výběr vzorku. Bylo uváděno, že proto není jasné, zda v době výběru vzorku bylo již vymezeno výrobní odvětví Unie, a zda tedy tento vzorek lze považovat za reprezentativní. Nebylo-li ve fázi výběru vzorku vymezeno výrobní odvětví Unie, nedostaly zúčastněné strany možnost si ověřit, zda je tento předběžný vzorek reprezentativní, a zda tedy na základě tohoto vzorku lze správně posoudit situaci v tomto výrobním odvětví Unie v období šetření stanoveném v 19. bodě odůvodnění níže. Dále bylo uváděno, že není vhodné, aby byl předběžný vzorek vybírán na základě odpovědí výrobců v Unii na zjišťování podpory pro zahájení šetření.
iii)
Bylo též uváděno, že předběžný vzorek byl vybrán pouze ze společností, jež vyjádřily podporu pro stávající šetření.
iv)
Jedna strana tvrdila, že vzhledem k tomu, že do předběžného vzorku byly zařazeny i vertikálně integrované společnosti, může být objem výroby destiček a článků započítán dvojmo nebo trojmo, což vyvolává pochyby o celkové reprezentativnosti tohoto vzorku. Bylo požadováno, aby u vertikálně integrovaných výrobců byl započítáván pouze objem výroby modulů, ale nikoli objem výroby článků a destiček.
v)
Stejná strana tvrdila, že údaje, z nichž se při výběru vzorků vycházelo, jsou přinejmenším zčásti nespolehlivé, což může mít dopad na reprezentativnost předběžného vzorku jako celku.
vi)
Jedna strana předložila seznam, který údajně obsahoval přibližně 150 dalších výrobců obdobného výrobku v Unii, a tvrdila, že by i oni měli být vzati v úvahu za účelem výběru vzorku výrobců v Unii.
(9)
Na uvedené argumenty vznesené stranami bylo reagováno následujícím způsobem:
i)
Výrobci v Unii požádali, aby byly údaje o jejich totožnosti považovány za důvěrné, vzhledem k hrozícímu riziku odvety. Výrobci totiž skutečně čelili hrozbám, že dojde k poškození jejich obchodů v Unii i mimo ni. Komise byla toho názoru, že tyto žádosti jsou dostatečně opodstatněné pro to, aby jim bylo vyhověno. Zveřejnění lokality nebo podílu na výrobě a prodeji jednotlivých výrobců v Unii zařazených do vzorku by snadno mohlo vést ke zjištění totožnosti dotčeného výrobce, a uvedené požadavky v tomto smyslu musely být zamítnuty.
ii)
Komise „nesměšovala“ zjišťování podpory pro zahájení šetření, vymezení výrobního odvětví Unie a výběr předběžného vzorku, protože tyto kroky zůstaly navzájem nezávislé a o každém z nich bylo rozhodováno odděleně. Nebylo prokázáno, v jaké míře použití údajů o výrobě a prodeji poskytnutých výrobci v rámci zjišťování podpory pro zahájení šetření ovlivnilo reprezentativnost vzorku. Na počátku bylo výrobní odvětví Unie skutečně vymezeno jen předběžně. Pro předběžné stanovení celkové výroby Unie v období šetření, které je stanoveno v 19. bodě odůvodnění níže, byly použity veškeré dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii a jiných stran před zahájením šetření.
iii)
Pro zařazení do vzorku byli vzati v úvahu všichni výrobci v Unii, kteří odpověděli na otázky týkající se podpory pro zahájení šetření, bez ohledu na to, zda šetření podpořili, vyslovili se proti němu nebo nevyjádřili žádné stanovisko; proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
iv)
Otázka dvojího/trojího započítávání byla při výběru prozatímního vzorku zvážena. Bylo zřejmé, že vyloučením výroby a prodeje destiček a článků vyráběných vertikálně integrovanými výrobci v Unii by nebyla vzata v úvahu část výroby destiček a článků prodávaných na volném trhu. Proto byl učiněn závěr, že vyloučení prodejů destiček a článků z celkového objemu výroby by nezbytně nevedlo k reprezentativnějšímu vzorku. Ostatně reprezentativnost vzorku byla zajištěna nejen na základě objemu výroby, ale i na základě zeměpisného rozmístění a vyváženého zastoupení vertikálně integrovaných a neintegrovaných výrobců. Relativní reprezentativnost objemu výroby byla vypočítána na úrovni každého typu obdobného výrobku. Na základě toho se mělo za to, že metoda výběru prozatímního vzorku byla přiměřená, a vzorek je proto považován za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie vyrábějící výrobek, který je předmětem šetření. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
v)
Pokud jde o spolehlivost údajů, byl vzorek vybrán na základě informací dostupných v době výběru vzorku, jak stanoví čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Pokud jde o spolehlivost údajů použitých na podporu zahájení šetření, při šetření se neprokázalo, že by údaje shromážděné před zahájením vykazovaly značné nedostatky. Proto lze důvodně předpokládat, že základ, z něhož vycházel výběr předběžného vzorku, byl dostatečně spolehlivý. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
vi)
Pokud jde o seznam přibližně 150 dalších výrobců v Unii, je nutno poznamenat, že tato informace byla předložena dávno po vypršení lhůty stanovené pro zúčastněné strany, aby se vyjádřily k výběru prozatímního vzorku, a pro výrobce v Unii, aby se přihlásili a požádali o zařazení do vzorku. Mimoto přibližně 30 výrobců v Unii obsažených v tomto seznamu bylo ve skutečnosti v době výběru vzorku Komisi známo. Při výběru vzorku byli zvažováni všichni výrobci v Unii, kteří se po zveřejnění oznámení o zahájení šetření přihlásili. Vzhledem k tomu nebyla reprezentativnost vzorku ovlivněna. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(10)
Po obdržení připomínek bylo složení vzorku přezkoumáno, neboť existovaly náznaky, že jedna z vybraných společností by nebyla schopna plně spolupracovat. V zájmu zachování míry reprezentativnosti vzorku byl vybrán další výrobce v Unii. Tento revidovaný vzorek tedy tvořilo deset společností vybraných na základě největšího reprezentativního objemu na každé úrovni výroby, s přihlédnutím k objemu prodejů na trhu EU a k zeměpisné poloze, který by mohl být v době, která je k dispozici, přiměřené přezkoumán. V důsledku toho revidovaný vzorek výrobců v Unii představoval, vyjádřeno procentním podílem na celkové výrobě Unie, u modulů mezi 18 % a 21 %, u článků mezi 17 % a 24 % a u destiček mezi 28 % a 35 % a zahrnoval výrobce vertikálně integrované i neintegrované. Přesné podíly nemohly být uvedeny vzhledem k tomu, že přesný podíl by umožnil vypočítat objem výroby dalšího výrobce v Unii uvedeného výše, a mohla by tak být zjištěna jeho totožnost.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(11)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření, které je stanoveno v 19. bodě odůvodnění níže.
(12)
Z přibližně 250 dovozců, kteří nejsou ve spojení, uvedených žadatelem a kontaktovaných Komisí zaslalo odpovědi na formulář pro výběr vzorku, který byl přiložen k oznámení o zahájení řízení, 36 stran, z toho 35 odpovědí se týkalo modulů, pouze jedna odpověď se týkala článků, a ohledně destiček nepřišla žádná odpověď. Vzorek byl vybrán v souladu s článkem 17 základního nařízení tak, aby pokrýval co největší reprezentativní objem dovozu, který by mohl být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Na základě toho vybrala Komise vzorek složený ze tří dovozců modulů, kteří nejsou ve spojení, a jednoho dovozce článků, který není ve spojení. V návaznosti na obdržené připomínky se Komise rozhodla do vzorku zařadit ještě jednoho dovozce modulů, který není ve spojení. Tato společnost se sama přihlásila a tvrdila, že úroveň její činnosti ji opravňuje k tomu, aby byla zařazena do vzorku. Proto byly znovu přezkoumány údaje, které dříve předložila, a ukázalo se, že došlo k administrativní chybě, pokud jde o objem dovozu oznámený dotčeným dovozcem. Na základě těchto skutečností byla dotčená společnost zařazena do vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení. Kromě toho dvě společnosti, které byly původně do vzorku vybrány, neodpověděly na dotazník, a byly proto pokládány za nespolupracující v šetření a ze vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, byly vyřazeny. Vzorek dovozců, kteří nejsou ve spojení, tedy tvořili dva dovozci modulů a jeden dovozce článků, představující přibližně 2 %-5 % celkového dovozu z dotčené země. Po obdržení odpovědí na dotazník však vyšlo najevo, že hlavní činností dvou ze tří těchto dovozců jsou ve skutečnosti solární zařízení, a nikoliv obchodování s dotčenými výrobky. Šetření ukázalo, že většina dovozu dotčeného výrobku je na trh Unie uváděna prostřednictvím společností, které jsou ve spojení s vyvážejícími výrobci v ČLR, nebo prostřednictvím montážních organizací nebo navrhovatelů projektů. Za těchto okolností byl vzorek prozatímně považován za reprezentativní. Komise však bude během dalšího šetření kontaktovat další spolupracující dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby ověřila, zda splňují kritéria kladená na dovozce, a zjistila, zda je velikost vzorku možné zvětšit.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(13)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení řízení uvedli základní údaje o svých činnostech souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření, které je stanoveno v 19. bodě odůvodnění níže. Proběhly rovněž konzultace s orgány dotčené země.
(14)
V souvislosti s výběrem vzorku se přihlásilo ne méně než 135 vyvážejících čínských výrobců (často skupiny sestávající z několika společností). Tyto spolupracující společnosti představují 80 % celkové hodnoty čínského vývozu. Vybraný vzorek složený ze sedmi skupin společností tvoří tři spolupracující vývozci s největším objemem vývozu modulů, dva spolupracující vývozci s největším objemem vývozu článků a dva spolupracující vývozci s největším objemem vývozu destiček.
d) Odpovědi na dotazník a ověřování
(15)
Komise rozeslala dotazníky všem čínským vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům, kteří nejsou ve spojení, zařazeným do vzorku a hospodářským subjektům na počátku výrobního řetězce i navazujícím hospodářským subjektům a jejich sdružením, jež se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Komise kontaktovala také jedno reprezentativní sdružení spotřebitelů.
(16)
Odpovědi na dotazník zaslali všichni čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku, všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku, tři dovozci do Unie, kteří nejsou ve spojení, a 21 hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce a hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie a tři jejich sdružení.
(17)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto (skupin) společností:
a)
výrobci v Unii
-
inspekce na místě se uskutečnily v prostorách deseti výrobců v Unii zařazených do vzorku
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, ČLR
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, ČLR
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, ČLR
-
JingAo Group, ČLR
-
Jinzhou Yangguang Energy, ČLR
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, ČLR
-
Yingli Green Energy Holding Company, ČLR
c)
dovozci ve spojení v Unii
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Mnichov, Německo
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Itálie
-
Delta Energy Systems S.r.l., Řím, Itálie
-
Sunways AG, Konstanz, Německo
-
JA Solar GmbH, Mnichov, Německo
d)
obchodníci/dovozci ve spojení mimo Unii
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Tchaj-wan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, Zvláštní administrativní oblast ČLR Hongkong
-
Wealthy Rise International Ltd, Zvláštní administrativní oblast ČLR Hongkong
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Švýcarsko
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Švýcarsko
e)
dovozce v Unii, který není ve spojení
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Německo
f)
hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Německo
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Německo
g)
hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Německo
-
ValSolar SL, Badajoz, Španělsko
h)
sdružení
-
EPIA, Brusel, Belgie
(18)
S ohledem na potřebu stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR v případě, že jim nebude přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, Indie, a to v prostorách těchto společností:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indie
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indie
4. Období šetření a posuzované období
(19)
Šetření o dumpingu a újmě se týkalo období od 1. července 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývojových tendencí významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2009 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články a destičky typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech pocházející nebo odesílané z Čínské lidové republiky. Tloušťka článků a destiček nepřesahuje 400 mikrometrů. Tento výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (dále jen „dotčený výrobek“).
(21)
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články).
(22)
Fotovoltaické moduly, články a destičky přeměňují sluneční záření na elektřinu. K přeměně dochází v článcích, které pohlcují světlo a přeměňují ho pomocí krystalického křemíku na elektrický proud.
(23)
Prvním krokem výrobního procesu je výroba destiček. Vyrábějí se z krystalického křemíku a jsou klíčovým komponentem pro výrobu článků.
(24)
Krystalický křemík se nejprve musí roztavit, čímž vznikají ingoty krystalického křemíku, které jsou rozřezávány na destičky. Destičky jsou podrobeny technologicky náročnému postupu zpracování polovodičů, jehož výsledkem jsou funkční solární články. Články jsou druhým krokem výrobního procesu. Mají přechod mezi kladně a záporně dotovanou vrstvou, který slouží ke sběru a odvádění článkem vyráběné elektřiny.
(25)
Třetím krokem výrobního procesu jsou moduly. Při montáži modulů se články pomocí plochých drátů nebo kovových pásek spájejí dohromady a vzniká řetězec článků. Tyto články jsou laminovány mezi jednotlivé vrstvy. Navrchu je většinou používáno sklo a vespod polymerová krycí vrstva. Rámy jsou obvykle zhotoveny tak, aby umožňovaly montáž v terénu (např. na střechách). Modul může, ale nemusí mít invertor.
2. Obdobný výrobek
(26)
Šetření ukázalo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, která posloužila jako srovnatelná země za účelem stanovení běžné hodnoty, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie, mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejné základní konečné použití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. Tvrzení týkající se definice výrobku
i) Fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití
(27)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že šetření se nemůže týkat tří výrobků s různými fyzikálními, chemickými a technickými vlastnostmi, a že moduly, články a destičky by proto měly být podrobeny třem samostatným šetřením. Dále tvrdily, že není jasné, zda se šetření týká jediného výrobku nebo tří samostatných výrobků, a že proto nemají plnou možnost hájit své zájmy. Bylo rovněž požadováno alternativně vyloučit ze šetření destičky, pokud by nebyly vyloučeny monokrystalické destičky (viz 42. až 44. bod odůvodnění níže).
(28)
Navazující výroba destiček, článků a modulů je jediný výrobní proces s různými výrobními kroky. Moduly, články a destičky společně určují vlastnosti hotového výrobků (tj. modulů). Šetření ukázalo, že přímým a výlučným cílem výroby destiček a článků je výroba modulů; moduly, články a destičky mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti (které určují použité suroviny) a stejné konečné použití, tj. jsou prodávány za účelem jejich integrace do fotovoltaických solárních systémů. Výkon modulů bezprostředně souvisí s výkonem destiček a článků.
(29)
V oznámení o zahájení řízení bylo jasně vyjádřeno, že výrobek, který je předmětem šetření, představují moduly, články a destičky. Zúčastněné strany proto měly plnou možnost hájit své zájmy na základě dotčeného výrobku, tak jak byl vymezen. Na základě těchto skutečností byly tyto argumenty zamítnuty.
ii) Odlišná nomenklatura
(30)
Dále bylo uváděno, že moduly, články a destičky by neměly být považovány za jediný výrobek, jelikož mají různé osmimístné kódy KN, šestimístné položky, čtyřmístná čísla HS a dvoumístné úrovně kapitol a vyskytují se také v různých oddílech nomenklatury HS. Pro účely stanovení definice výrobku v rámci antidumpingového šetření, které vychází z fyzikálních vlastností dotčeného výrobku, je toto tvrzení irelevantní.
iii) Přidaná hodnota článků
(31)
Některé strany tvrdily, že největší část hodnoty modulu tvoří přidaná hodnota v procesu přeměny článků, a že články musí být tudíž považovány za samostatný výrobek.
(32)
Ze šetření vyplynulo, že výroba článků je technologicky nejnáročnější částí výrobního procesu. Ukázalo se však i to, že uvedené tři výrobní kroky spolu navzájem souvisejí a že přidaná hodnota není soustředěna v jedné konkrétní fázi výrobního procesu, ale je rozprostřena v celém výrobním procesu. Na základě těchto skutečností bylo toto tvrzení zamítnuto.
iv) Samostatné velkoobchodní trhy
(33)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že moduly, články a destičky mají samostatné velkoobchodní trhy, a že by proto měly být považovány za různé výrobky, čemuž by nasvědčovala i skutečnost, že u velkého počtu výrobců se nejedná o výrobce vertikálně integrované.
(34)
Moduly, články a destičky nelze považovat za samostatné výrobky, jejichž ceny kolísají výlučně v závislosti na tržních faktorech. Ve skutečnosti jsou jejich ceny navzájem úzce provázány a jsou ovlivňovány cenou polykrystalického křemíku. Dotčený výrobek, jak bylo vysvětleno ve 23. až 25. bodě odůvodnění výše, se rovněž vyrábí v rámci jediného výrobního procesu s různými kroky. Skutečnost, že někteří výrobci nejsou vertikálně integrovaní, je pouze výsledkem podnikatelského rozhodnutí a je určována ekonomickými měřítky a nic na tomto závěru nemění. Na základě těchto skutečností musel být tento argument zamítnut.
v) Konečné použití a vzájemná zaměnitelnost
(35)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že k modulům, článkům a destičkám musí být přistupováno jako k různým výrobkům vzhledem k tomu, že mají různé konečné použití a nejsou vzájemně zaměnitelné.
(36)
Jak bylo již zmíněno výše, šetření ukázalo, že navazující výrobní proces destiček, článků a modulů je jediný výrobní proces, a otázku vzájemné zaměnitelnosti mezi různými kroky jediného výrobního procesu nelze uplatnit. Moduly, články a destičky mají mimoto stejné konečné použití, přeměňovat sluneční světlo na elektřinu, a nemohou být používány jiným způsobem.
vi) Distribuční kanály
(37)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že moduly, články a destičky nemají stejné distribuční kanály, a že je proto nelze považovat za jediný výrobek. Šetření ukázalo, že moduly, články a destičky mohou být distribuovány různými nebo obdobnými distribučními kanály. Hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 27. až 29. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že různé distribuční kanály proto nejsou považovány za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
vii) Vnímání spotřebiteli
(38)
Bylo uváděno, že moduly, články a destičky se podstatně liší z hlediska jejich vnímání spotřebiteli, a že by proto neměly být považovány za jediný výrobek.
(39)
Jak bylo rovněž uvedeno výše, hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 27. až 29. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že různé vnímání spotřebiteli proto není považováno za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
viii) Produkty z tenkého filmu
(40)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že do definice dotčeného výrobku by měly být zahrnuty i produkty z tenkého fotovoltaického filmu, přičemž argumentovala tím, že mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a stejné základní konečné použití.
(41)
Produkty z tenkého fotovoltaického filmu jsou z definice výrobku výslovně vyloučeny, viz 21. bod odůvodnění výše. Produkty z tenkého fotovoltaického filmu mají totiž v porovnání s dotčeným produktem odlišné fyzikální, chemické a technické vlastnosti. Jsou vyráběny odlišným výrobním procesem a nejsou vyráběny z krystalického křemíku, který je hlavní surovinou pro výrobu modulů, článků a destiček. Mají nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech, a proto nejsou vhodné pro stejné druhy použití, jako jsou druhy použití dotčeného výrobku. Na základě těchto skutečností musely být tyto argumenty zamítnuty.
ix) Vyloučení monokrystalických destiček
(42)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že z definice dotčeného produktu by měly být vyloučeny monokrystalické destičky, jelikož mají odlišné fyzikální, chemické a technické vlastnosti. Tvrdila, že vykazují rozdíly v krystalické struktuře, tvaru a vzhledu. Navíc tvrdila, že v Unii se monokrystalické destičky nevyrábí.
(43)
Šetřením se zjistilo, že monokrystalické destičky jsou kvalitnější než polykrystalické, ačkoli jsou produktem podobných výrobních procesů, ve kterých se používá stejná hlavní surovina (polykrystalický křemík). Proto se dospělo k závěru, že monokrystalické a polykrystalické destičky mají stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti.
(44)
Šetření ukázalo, že jejich základní konečné použití je stejné, neboť monokrystalické i polykrystalické destičky jsou určeny výlučně k výrobě solárních článků (monokrystalických a polykrystalických článků) a následně k výrobě solárních modulů (monokrystalických a polykrystalických modulů). Mezi oběma typy destiček neexistují žádné podstatné rozdíly a jsou vzájemně zaměnitelné, oba typy mohou být použity k výrobě článků. Kromě toho pokud jde o tvrzení, že se v Unii monokrystalické destičky vůbec nevyrábí, šetření ukázalo, že v Unii jsou vyráběny jak monokrystalické, tak polykrystalické destičky. Na základě těchto skutečností musel být tento argument zamítnut.
x) Polotovary
(45)
Bylo rovněž uváděno, že destičky a články by měly být považovány za dva polotovary používané jako vstupní suroviny, zatímco moduly jsou konečné výrobky, a neměly by proto být považovány za jediný výrobek.
(46)
Jak bylo uvedeno výše, hlavním kritériem pro definici jediného výrobku jsou stejné fyzikální, chemické a technické vlastnosti a konečné použití. S ohledem na 27. až 29. bod odůvodnění výše se dospělo k závěru, že rozdíl mezi polotovary a hotovými výrobky proto není považován za určující prvek. Tento argument je proto třeba zamítnout.
xi) Solární nabíječky
(47)
Jedna zúčastněná strana požadovala vyloučit solární panely určené výlučně k nabití 12 V baterií na základě toho, že mají odlišné konečné použití než moduly pro zapojení do elektrické sítě, neboť vyrábějí elektrický proud o mnohem nižším napětí, a proto se nehodí pro zapojení do elektrické sítě.
(48)
V souladu s oznámením o zahájení řízení jsou ze šetřeného výrobku vyloučeny přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií. Moduly skládající se z více než šesti článků určené pouze k nabití baterií mají stejné základní vlastnosti a stejný výkon jako moduly pro připojení do elektrické sítě. Je v nich použit obvod s napětím naprázdno, který má nižší napětí než obvod používaný v modulech pro připojení k síti. I přes tento rozdíl z šetření vyplynulo, že tento typ modulů lze připojit k elektrické síti. Nižší napětí může být snadno kompenzováno zvětšením rozměru článků a/nebo zvýšením počtu článků. Proto moduly určené k nabíjení baterií a skládající se z více než šesti článků spadají do definice dotčeného výrobku.
xii) Závěr
(49)
Na základě výše uvedeného byl prozatímně učiněn závěr, že krystalické křemíkové fotovoltaické moduly nebo panely a články a destičky typu užívaného v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech, jak byly popsány výše, představují jediný výrobek. Komise však bude dál zkoumat otázku, zda moduly, články a destičky představují jediný výrobek, anebo dva nebo tři samostatné výrobky. S ohledem na tento prozatímní závěr učiněný v této fázi Komisí proto Komise vyzývá všechny zúčastněné strany, aby se k této otázce vyjádřily. V každém případě, i kdyby se nakonec zjistilo, že se jedná o dva nebo tři různé výrobky, bude se stávající šetření týkat všech těchto různých výrobků, a konečná opatření by mohla být uložena pro moduly, články a destičky nezávisle na tom, zda představují jeden či více výrobků.
C. DUMPING
1. Čínská lidová republika
1.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(50)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingových šetření dovozu pocházejícího z ČLR určuje v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 u těch výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(51)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů; náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely;
3.
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní úprava úpadku a vlastnictví zaručuje právní jistotu a stabilitu;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.
(52)
V tomto šetření všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách zaslali vyplněný formulář žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(53)
Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a všechny informace uvedené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ověřila v prostorách dotčených společností.
(54)
Ověřením bylo zjištěno, že žádný ze sedmi vyvážejících výrobců (skupin společností), kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, nesplňuje kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(55)
Všech sedm skupin společností využívalo výhod režimu (režimů) preferenčního daňového zacházení a grantů a následně neprokázaly, že u nich nedochází ke zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství, a nesplnily tak požadavky kritéria 3 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(56)
Šest skupin společností neprokázalo, že jejich účetnictví je ověřeno nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, a nesplnily tak požadavky kritéria 2 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(57)
Jedna skupina společností neprokázala, že všechny její společnosti podléhají právním předpisům o úpadku, a nesplnila tak požadavky kritéria 4 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(58)
Tři skupiny společností navíc nebyly schopny prokázat, že nepodléhají výrazným státním zásahům, a nesplnily tak požadavky kritéria 1 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství.
(59)
Po zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství zaslaly všechny společnosti zařazené do vzorku své připomínky.
(60)
Dvě skupiny společností vznesly procesní připomínku a tvrdily, že rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství bylo učiněno opožděně, tj. po uplynutí tříměsíční lhůty stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a že šetření proto mělo být neprodleně zastaveno. Na podporu svého tvrzení se dovolávaly rozsudků Soudního dvora v právních věcech Brosmann (4) a Aokang (5) týkajících se obuvi.
(61)
Především je třeba připomenout, že právní věci Brosmann a Aokang se nehodí pro posouzení legality analýzy o zacházení jako v tržním hospodářství v daném šetření, neboť tyto případy se, na rozdíl od tohoto šetření, týkají situací, kde se zacházení jako v tržním hospodářství vůbec neposuzovalo.
(62)
Právní věci Brosmann a Aokang dále nejsou relevantní pro posuzování legality daného šetření proto, že základní nařízení bylo mezitím změněno. Ustanovení čl. 2 odst. 7 základního nařízení v platném znění stanoví, že Komise rozhodne o zacházení jako v tržním hospodářství pouze u společností zařazených do vzorku podle článku 17 základního nařízení a že toto rozhodnutí přijme do sedmi měsíců, avšak v každém případě nejpozději osm měsíců od zahájení šetření. Ustanovení tohoto pozměněného článku se vztahují na všechna nová a probíhající šetření od 15. prosince 2012, a tudíž i na toto šetření.
(63)
V každém případě je nutno potvrdit výklad ustálené judikatury, tj. že nedošlo k porušení jako takovému práva na rozhodnutí zacházení jako v tržním hospodářství, bez ohledu na skutečnost, že nebyla dodržena tříměsíční lhůta.
(64)
Hlavní obdržené podstatné připomínky se týkaly režimu preferenčního daňového zacházení a grantů. Vývozci nenapadali zjištěná fakta, ale zpochybňovali jejich význam pro splnění kritéria 3 pro posuzování zacházení jako v tržním hospodářství. Argumentovali především tím, že výhody poskytované státem se významnou měrou neprojevují v jejich obratu.
(65)
V této souvislosti se podotýká, že systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategické, zjevně není systémem tržního hospodářství. Takový systém je stále silně ovlivněn státním plánováním. Podotýká se rovněž, že zkreslení způsobená snižováním daně z příjmu jsou podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory. Tato zkreslení jsou také stálá a absolutní výše výhody získaná v období šetření je, vzhledem k povaze tohoto zvýhodnění, pro posouzení, zda se jedná o „podstatné“ zkreslení, irelevantní. Posouzení podstatnosti musí být spíše založeno na celkovém dopadu tohoto opatření na finanční a hospodářskou situaci společnosti.
(66)
Pokud jde o kritérium 2, tři skupiny společností tvrdily, že příslušná pravidla mezinárodních účetních standardů splňují, neboť jejich konsolidovaná účetní závěrka v USA je plně v souladu s těmito standardy. Některé společnosti rovněž tvrdily, že obecně vzato je jejich účetnictví v souladu s čínskými účetními standardy, jež považují za rovnocenné mezinárodním standardům. Daná otázka však nespočívá v tom, zda čínské účetní standardy odpovídají mezinárodním účetním standardům. Daná otázka spočívá v tom, zda je toto účetnictví v souladu s platnými účetními standardy, či nikoliv. Tyto připomínky se zejména nezabývaly skutečností, že pokud jde o finanční výkazy jednotlivých dotčených čínských společností, bylo zjištěno, že řada mezinárodních účetních standardů (a odpovídající čínský ekvivalent), včetně zejména odpisů a uvedení transakcí stran ve spojení, je porušována.
(67)
Pokud jde o kritérium 1, s ohledem na obdržené připomínky stran a na rozsudek v právní věci C-337/09 P (6) bylo konstatováno, že toto kritérium splňují všechny společnosti. Celkové rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství týkající se všech vývozců zařazených do vzorku však zůstává nezměněno, neboť stále nesplňují požadavky kritérií 2 a 3.
(68)
Pokud jde o kritérium 4, skupina společností uvedená v 57. bodě odůvodnění byla schopna prokázat, že vůči hlavní společnosti této čínské skupiny bylo mezitím zahájeno řízení o úpadku. Byl proto učiněn závěr, že tato skupina společností uvedené kritérium splňuje. Avšak celkové rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství týkající se této skupiny společností zůstává nezměněno, neboť nesplňují požadavky kritérií 2 a 3.
(69)
Ve výsledku tedy nebylo zjištěno, že by kritéria 2 a/nebo 3 zacházení jako v tržním hospodářství splňoval kterýkoli z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Zacházení jako v tržním hospodářství proto nemůže být uděleno žádné z těchto společností.
1.2 Individuální zjišťování
(70)
Žádosti o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení předložilo osmnáct spolupracujících vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku.
(71)
S ohledem na velký počet obdržených žádostí Komise došla k prozatímnímu závěru, že individuální zjišťování by představovalo nadměrnou zátěž a bránilo by dokončení šetření v rozumné době. Proto bylo prozatím rozhodnuto, že žádné žádosti o individuální zjišťování nebudou přijaty.
1.3 Srovnatelná země
(72)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(73)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR jako vhodnou srovnatelnou zemi USA a vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(74)
Někteří vývozci a dovozci k této volbě srovnatelné země vyjádřili připomínky a tvrdili, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, zejména vzhledem k tomu, že trh USA je po část období šetření před čínským dovozem chráněn antidumpingovými a antisubvenčními opatřeními.
(75)
Zúčastněné strany navrhly jako vhodnější srovnatelné země Tchaj-wan, Indii a Jižní Koreu. Na základě těchto připomínek bylo rozhodnuto analýzu pro určení vhodné srovnatelné země rozšířit. V důsledku toho byli osloveni všichni významní výrobci solárních panelů. Celkově bylo kontaktováno 34 společností v Indii, devět společností v Japonsku, 15 společností v Malajsii, dvě společnosti v Mexiku, 34 společností v Koreji, devět společností v Singapuru, 43 společností na Tchaj-wanu a 21 společností v USA.
(76)
Odpovědi zaslaly dvě společnosti z Indie, dvě z Tchaj-wanu a dvě z USA. Vzhledem k tomu, že společnosti z Tchaj-wanu vyráběly téměř výlučně fotovoltaické články, zatímco čínský vývoz je převážně ve formě modulů, a USA byly s ohledem na obdržené připomínky považovány za nevhodné, bylo prozatímně rozhodnuto použít jako srovnatelnou zemi Indii. Je třeba poznamenat, že Komise se může k této otázce znovu vrátit, jestliže z dalšího šetření vyplyne, že moduly, články a destičky představují dva nebo tři různé výrobky. Zejména vzhledem tomu, že Indie destičky nevyrábí, možná bude muset být pro oblast destiček vybrána jiná srovnatelná země.
(77)
Jeden indický výrobce poskytl neúplnou odpověď. Informace poskytnuté touto společností proto pro stanovení běžné hodnoty nemohly být použity. Informace uvedené zmíněnou společností by však po ověření mohly být využity k potvrzení toho, že informace uvedené plně spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země jsou pro indický trh skutečně reprezentativní.
1.4 Běžná hodnota
(78)
Vzhledem k tomu, že žádnému z čínských vývozců nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení na základě porovnání se srovnatelnou třetí zemí s tržním hospodářstvím, v tomto případě Indií.
(79)
Nejprve byly určeny typy výrobku prodávané výrobcem ze srovnatelné země na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(80)
Komise následně ve vztahu k výrobci ze srovnatelné země přezkoumala, zda je možné domácí prodej každého typu obdobného výrobku prodávaného na domácím trhu považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v období šetření.
(81)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná prodejní cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočítána jako vážený průměr cen veškerých tuzemských prodejů daného typu uskutečněných během období šetření.
(82)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr ceny pouze ziskového prodeje daného typu.
(83)
Pokud byly všechny typy výrobku prodávány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(84)
Pro prodej těch typů výrobku, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobku, které nebyly prodány na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat.
(85)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření jediným spolupracujícím výrobcem ze srovnatelné země při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
(86)
U solárních destiček nemohla být metodou popsanou v 79. až 85. bodě odůvodnění výše běžná hodnota stanovena, neboť žádný ze spolupracujících indických výrobců solární destičky nevyrábí. Bylo ověřováno, zda by bylo možné běžnou hodnotu stanovit na základě velmi podobného výrobku, s případnými nezbytnými úpravami s ohledem na rozdíly ve fyzikálních vlastnostech. V případě solárních destiček by nejvíce podobným výrobkem byl solární článek. Než se však z destiček stanou články, musí projít podstatným zpracováním. Použití této metody by si kromě toho vyžádalo podstatné úpravy, které není možné spolehlivě kvantifikovat. Běžnou hodnotu článku proto nelze použít jako základ pro výpočet běžné hodnoty destičky. Alternativně bylo uvažováno použít ceny destiček prodávaných výrobci ze zemí s tržním hospodářstvím na indickém trhu, neboť tyto ceny jsou reprezentativní pro tržní podmínky převládající na trhu destiček v Indii. Jelikož největším dodavatelem destiček ze zemí s tržním hospodářstvím výrobcům ve srovnatelné zemi je Jižní Korea, byla běžná hodnota stanovena na základě cen jihokorejských destiček na indickém trhu.
1.5 Vývozní cena
(87)
Vyvážející výrobci uskutečňovali prodej na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům, nebo prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii.
(88)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny za dotčený výrobek, nebo cen, které je třeba zaplatit.
(89)
Pokud se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím společností ve spojení se sídlem v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé těmito společnostmi ve spojení znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii. Výpočet byl upraven o veškeré náklady vzniklé za období mezi dovozem a novým prodejem včetně prodejních, správních a režijních nákladů a o zisk. Pokud jde o ziskové rozpětí, byl použit zisk, kterého dosáhl spolupracující dovozce dotčeného výrobku, který není ve spojení, neboť skutečný zisk dovozce ve spojení nebyl kvůli vztahu mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem ve spojení považován za spolehlivý.
1.6 Srovnání
(90)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(91)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(92)
Příslušné úpravy týkající se fyzikálních vlastností, nepřímých daní, dopravy, pojištění, nakládky, manipulačních a vedlejších nákladů, balení, provizí, úvěrových a bankovních poplatků byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, přesné a podložené ověřenými podklady.
1.7 Dumpingová rozpětí
(93)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu obdobného výrobku stanovená pro srovnatelnou zemi srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(94)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno jako vážený průměr rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(95)
Pokud jde o všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem byla nejprve stanovena úroveň spolupráce srovnáním objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie s celkovým objemem čínského dovozu do Unie.
(96)
Vzhledem k tomu, že spolupráce se prokázala u více než 80 % celkového čínského vývozu do Unie, lze její míru považovat za vysokou. Jelikož nebyl žádný důvod se domnívat, že by se některý vyvážející výrobce spolupráce neúčastnil, bylo zbývající dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné indicie, které by nasvědčovaly, že se dumping společností, které nespolupracovaly, pohybuje na nižší úrovni, a rovněž tak v zájmu zajištění účinnosti jakýchkoli opatření, bylo takové stanovení rozpětí považováno za odpovídající
(97)
Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
Jiné spolupracující společnosti (Příloha I)
88,5 %
Všechny ostatní společnosti
112,6 %
D. ÚJMA
1. Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii
(98)
Obdobný výrobek vyrábělo přibližně 220 výrobců v Unii. Představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení, a jsou dále souhrnně označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(99)
Jelikož úplné veřejné informace o výrobě nebyly dostupné, byly ke zjištění celkové výroby v Unii v období šetření použity veškeré dostupné informace týkající se dotčeného výrobního odvětví Unie, včetně informací uvedených v podnětu, makroekonomických údajů poskytnutých službou Europressedienst, nezávislou konzultační společností (dále jen „konzultant“) a ověřených odpovědí na dotazník, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku. Vzhledem k tomu, že moduly, články a destičky jsou do Unie dováženy pod položkami zahrnujícími i další výrobky, jež netvoří předmět tohoto šetření, nebylo možné k určení objemu a hodnoty dovozu využít údaje Eurostatu. Údaje o objemu dovozu a hodnotách vycházely z dat poskytnutých konzultantem. Pokud to bylo možné, byly údaje poskytnuté konzultantem porovnány s veřejnými zdroji a s ověřenými odpověďmi na dotazník.
(100)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii v období šetření odhadnuta na přibližně 4 GW u modulů, 2 GW u článků a 2 GW u destiček.
(101)
Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, bylo do vzorku vybráno deset výrobců v Unii představujících 18 %-21 % celkové výroby modulů v Unii, 17 %-24 % celkové výroby článků v Unii a 28 %-35 % celkové výroby destiček v Unii.
2. Určení příslušného trhu Unie
(102)
Část výrobního odvětví Unie je vertikálně integrována a podstatná část jeho výroby, zejména výroba článků a destiček, byla určena k využití pro vlastní spotřebu.
(103)
Pro stanovení toho, zda výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma, a za účelem stanovení spotřeby a dalších ekonomických ukazatelů se zkoumalo, zda a do jaké míry musí být vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie (dále jen „využití pro vlastní spotřebu“).
(104)
V zájmu získání co nejúplnějšího obrazu o situaci ve výrobním odvětví Unie byly analyzovány údaje o veškeré činnosti v souvislosti s obdobným výrobkem a následně bylo stanoveno, zda je výroba určena k využití pro vlastní spotřebu, nebo pro volný trh.
(105)
Bylo zjištěno, že následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie by měly být zkoumány s ohledem na veškerou činnost výrobního odvětví Unie (včetně využití pro vlastní spotřebu výrobního odvětví): spotřeba, objem prodeje, výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, růst, investice, zásoby, zaměstnanost, produktivita, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a rozsah dumpingových rozpětí. Šetření totiž ukázalo, že tyto ukazatele by bylo oprávněné zkoumat s ohledem na veškerou činnost, neboť výroba určená k využití pro vlastní spotřebu je ve stejné míře ovlivněna konkurenčním dovozem z dotyčné země. Závislý trh a volný trh jsou dále společně označovány jako „celkový trh“.
(106)
Pokud jde o ziskovost, analýza se zaměřila na volný trh, neboť bylo zjištěno, že ceny na závislém trhu ne vždy odrážejí tržní ceny a mají dopad na tento ukazatel.
3. Spotřeba v Unii
(107)
Spotřeba v Unii sestávala z celkového objemu dovozu dotčeného výrobku a objemu celkového prodeje obdobného výrobku v Unii včetně výrobků určených k využití pro vlastní spotřebu. Úplné údaje o celkovém prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie nebyly dostupné. Dovoz do Unie byl navíc evidován pod položkami zahrnujícími i další výrobky, jež nejsou předmětem tohoto šetření. Z těchto důvodů nebylo možné k určení objemu dovozu a jeho hodnoty využít údajů Eurostatu. Při stanovení spotřeby v Unii se proto vycházelo z údajů poskytnutých konzultantem zmíněným v 99. bodu odůvodnění, které byly porovnány s veřejnými zdroji, jako jsou průzkumy trhu a veřejně dostupné studie, a s ověřenými odpověďmi na dotazník.
(108)
Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:
Tabulka 1-a
Spotřeba modulů v Unii (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Celkový trh
5 465
12 198
19 878
17 538
Index (2009 = 100)
100
223
364
321
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 1-b
Spotřeba článků v Unii (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Celkový trh
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 1-c
Spotřeba destiček v Unii (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Celkový trh
1 683
2 376
2 723
2 163
Index (2009 = 100)
100
141
162
129
Zdroj:
Europressedienst.
(109)
V posuzovaném období mezi rokem 2009 a obdobím šetření se celková spotřeba zvýšila u modulů o 221 %, článků o 87 % a destiček o 29 %, avšak v období šetření se oproti roku 2011 snížila. Celkově spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, v Unii oproti úrovni roku 2009 podstatně vzrostla.
4. Dovoz z dotčené země
4.1 Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu
(110)
Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:
Tabulka 2-a
Dovoz modulů z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu z ČLR
3 425
8 606
15 810
13 986
Index (2009 = 100)
100
251
462
408
Podíl na celkovém trhu
63 %
71 %
80 %
80 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 2-b
Dovoz článků z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu z ČLR
175
530
970
1 019
Index (2009 = 100)
100
303
554
582
Podíl na celkovém trhu
8 %
16 %
22 %
25 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 2-c
Dovoz destiček z ČLR (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu z ČLR
95
523
880
711
Index (2009 = 100)
100
551
926
748
Podíl na celkovém trhu
6 %
22 %
32 %
33 %
Zdroj:
Europressedienst.
(111)
V posuzovaném období se objem dovozu z dotčené země do Unie značně zvýšil, u modulů o 308 %, článků o 482 % a destiček o 648 %. To vedlo k podstatnému růstu podílu dovozu z dotčené země do Unie na trhu. Konkrétněji, podíl dovozu z dotčené země na trhu se zvýšil u modulů ze 63 % na 80 %, u článků z 8 % na 25 % a u destiček ze 6 % na 33 %. Celkově se dovoz dotčeného výrobku z ČLR mezi rokem 2009 a obdobím šetření objemově i z hlediska podílu na trhu značně zvýšil.
(112)
Je třeba podotknout, že růst dovozu z dotčené země byl mnohem vyšší než růst spotřeby dotčeného výrobku v Unii. Vyvážející výrobci tudíž mohli těžit z rostoucí spotřeby v Unii a jejich pozice trhu v důsledku většího podílu na trhu zesílila.
4.2 Ceny dovozu a cenové podbízení
(113)
Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:
Tabulka 3-a
Dovozní cena modulů z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OŠ
Dovozní ceny
2 100
1 660
1 350
764
Index (2009 = 100)
100
79
64
36
Zdroj:
Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník v rámci vzorku
Tabulka 3-b
Dovozní cena článků z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OŠ
Dovozní ceny
890
650
620
516
Index (2009 = 100)
100
73
70
58
Zdroj:
Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník
Tabulka 3-c
Dovozní cena destiček z ČLR (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OŠ
Dovozní ceny
550
400
400
333
Index (2009 = 100)
100
73
73
60
Zdroj:
Europressedienst a ověřené odpovědi na dotazník
(114)
Průměrná dovozní cena modulů, článků a destiček z ČLR se za posuzované období výrazně snížila. U modulů průměrná dovozní cena poklesla o 64 %, z 2 100 EUR/kW v roce 2009 na 764 EUR/kW v období šetření. Podobně i průměrná dovozní cena článků z ČLR poklesla o 42 %, z 890 EUR/kW na 516 EUR/kW. Průměrná dovozní cena destiček se v posuzovaném období snížila o 40 %, z 550 EUR/kW na 333 EUR/kW.
(115)
Celkově se cena dotčeného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření značně snížila.
(116)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření bylo provedeno porovnání vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, a upravených na úroveň cen ze závodu a odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu, tj. náklady na celní odbavení, manipulaci a nakládku. Použity byly průměrné náklady po dovozu u dvou dovozců modulů zařazených do vzorku. Skutečnost, že hlavní činností těchto dvou subjektů nebyl dovoz, ale montáž modulů, nemá za následek, že by měly být tyto údaje pokládány za nereprezentativní.
(117)
Toto srovnání cen bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 17,5 %-30,7 % u modulů, 4 %-24,2 % u článků, 16,6 %-21,6 % u destiček a 11,2 %-27,5 % u dotčeného výrobku celkově.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1 Obecně
(118)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(119)
Jak je uvedeno v 7. až 10. bodě odůvodnění výše, za účelem posouzení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.
(120)
Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období analyzovala Komise na základě údajů získaných od nezávislého konzultanta zmíněného v 99. bodě odůvodnění výše, které se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele analyzovala Komise na základě ověřených odpovědí na dotazník ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku.
(121)
Na základě informací týkajících se všech výrobců obdobného výrobku v Unii byly za účelem tohoto šetření posouzeny tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.
(122)
Na základě informací týkajících se výrobců obdobného výrobku v Unii zařazených do vzorku byly posouzeny tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál.
(123)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podmínky na trhu dotčeného výrobku v jednotlivých členských státech jsou různé, a že by proto analýza újmy měla být provedena odděleně na úrovni každého členského státu. Toto tvrzení nebylo doloženo. V rámci šetření navíc nebyly zjištěny žádné zvláštní okolnosti, které by opodstatňovaly k analýze podle členských států. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
5.2 Makroekonomické ukazatele
5.2.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(124)
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 4-a
Moduly - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem výroby
2 155
3 327
4 315
4 021
Index (2009 = 100)
100
154
200
187
Výrobní kapacita
4 739
6 983
9 500
9 740
Index (2009 = 100)
100
147
200
206
Využití kapacity
45 %
48 %
45 %
41 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 4-b
Články - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem výroby
1 683
2 376
2 723
2 024
Index (2009 = 100)
100
141
162
120
Výrobní kapacita
2 324
3 264
3 498
3 231
Index (2009 = 100)
100
140
151
139
Využití kapacity
72 %
73 %
78 %
63 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 4-c
Destičky - výroba, výrobní kapacita a využití kapacity (MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem výroby
1 600
2 677
2 553
2 017
Index (2009 = 100)
100
167
160
126
Výrobní kapacita
2 600
3 410
3 945
3 636
Index (2009 = 100)
100
131
152
140
Využití kapacity
62 %
79 %
65 %
55 %
Zdroj:
Europressedienst.
(125)
Celková výroba modulů v Unii se v průběhu posuzovaného období zvýšila o 87 %. Výroba dosáhla svého vrcholu v roce 2011 a poté, v období šetření, klesala. Výroba modulů v Unii rostla mnohem pomaleji oproti růstu spotřeby, která se za stejné období více než ztrojnásobila. Vzhledem k značnému růstu spotřeby výrobci v Unii během posuzovaného období zdvojnásobili svou výrobní kapacitu pro výrobu modulů. Navzdory vyšším úrovním výroby se však míra využití kapacit v tomto výrobním odvětví Unie v průběhu období šetření snížila o čtyři procentní body a dosáhla pouze 41 %.
(126)
Výroba článků v Unii se v průběhu posuzovaného období zvýšila o 20 %. Dosáhla svého vrcholu v roce 2011 a poté, v období šetření, klesala. Výroba článků v Unii sledovala vývoj spotřeby v Unii, s pomalejším růstem až do roku 2011 a s výraznějším poklesem v období šetření. V souladu s vývojem spotřeby v Unii výrobní odvětví Unie nejprve zvýšilo svou kapacitu o 51 % do roku 2011, a poté, v období šetření, se tato kapacita snižovala. Celkově se kapacita v průběhu posuzovaného období zvýšila o 39 %. Míra využití kapacity rostla do roku 2011, kdy dosáhla svého vrcholu na úrovni 78 %, a poté, během období šetření, se o 15 procentních bodů snížila. Využití kapacity výrobního odvětví Unie pro výrobu článků se v posuzovaném období celkově snižovalo a v období šetření dosáhlo 63 %.
(127)
Výroba destiček v Unii se za posuzované období celkově zvýšila o 26 %. Výroba v Unii dosáhla svého vrcholu v roce 2010, poté v roce 2011 postupně klesala až na ještě nižší úrovně v období šetření. V reakci na zvýšenou spotřebu v Unii výrobci destiček v Unii rozšířili do roku 2011 svou výrobní kapacitu o 52 %, a poté, v období šetření, jejich kapacita klesala. Nicméně celkově za posuzované období vzrostla výrobní kapacita výrobního odvětví Unie pro výrobu destiček o 40 %. Nehledě na růst výroby míra využití kapacity výrobního odvětví Unie pro destičky do roku 2010 rostla, a po tomto období se postupně snižovala, což v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu o 7 procentních bodů, a v období šetření dosahovala 55 %.
(128)
Výrobní odvětví Unie tedy v reakci na zvýšenou spotřebu rozšiřovalo svou kapacitu. Úroveň výroby výrobního odvětví Unie však rostla mnohem pomalejším tempem než spotřeba, což v průběhu posuzovaného období vedlo k poklesu míry využití kapacity pro výrobu dotčeného výrobku.
5.2.2 Objem prodeje a podíl na trhu
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 5-a
Moduly - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje na trhu Unie
1 037
1 890
2 683
2 357
Index (2009 = 100)
100
182
259
227
Podíl na trhu
19 %
15 %
13 %
13 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 5-b
Články - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje na celkovém trhu
1 470
1 913
2 245
1 545
Index (2009 = 100)
100
130
153
105
Podíl na trhu
68 %
57 %
52 %
38 %
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 5-c
Destičky - objem prodeje a podíl na trhu (v MW)
2009
2010
2011
OŠ
Objem prodeje na celkovém trhu
1 363
1 520
1 608
1 269
Index (2009 = 100)
100
112
118
93
Podíl na trhu
81 %
64 %
59 %
59 %
Zdroj:
Europressedienst.
(130)
V průběhu posuzovaného období vzrostl objem prodeje modulů o 127 %. S ohledem na zvýšení spotřeby o 221 % to však vedlo k poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 19 % v roce 2009 na 13 % v období šetření. Pokud jde o články, prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil o zanedbatelných 5 %, zatímco spotřeba vzrostla o 87 %, což mělo za následek pokles podílu na trhu ze 68 % v roce 2009 na 38 % v období šetření. Pokud jde o destičky, celkový objem prodeje poklesl o 7 % navzdory zvýšené spotřebě, což vedlo k poklesu podílu na trhu destiček z 81 % v roce 2009 na 59 % v období šetření.
(131)
V reakci na rostoucí spotřebu prodej modulů a článků výrobního odvětví Unie rostl mnohem méně než dovoz z dotčené země a prodej destiček se snížil. Výrobní odvětví Unie tak nemohlo těžit z rostoucí spotřeby. V důsledku toho se v posuzovaném období podíl na trhu u všech tří segmentů snížil.
5.2.3 Zaměstnanost a produktivita
(132)
Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:
Tabulka 6-a
Moduly - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OŠ
Počet zaměstnanců
11 779
15 792
17 505
16 419
(Index 2009 = 100)
100
134
149
139
Produktivita (kW/zaměstnanec)
183
211
247
245
(Index 2009 = 100)
100
115
135
134
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 6-b
Články - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OŠ
Počet zaměstnanců
5 281
5 937
5 641
4 782
(Index 2009 = 100)
100
112
107
91
Produktivita (kW/zaměstnanec)
319
400
483
423
(Index 2009 = 100)
100
126
151
133
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 6-c
Destičky - zaměstnanost a produktivita
2009
2010
2011
OŠ
Počet zaměstnanců
1 944
3 853
4 291
3 920
(Index 2009 = 100)
100
198
221
202
Produktivita (kW/zaměstnanec)
823
695
595
515
(Index 2009 = 100)
100
84
72
63
Zdroj:
Europressedienst.
(133)
Zaměstnanost mezi rokem 2009 a obdobím šetření vzrostla ve výrobě modulů o 39 %, ve výrobě destiček o 102 % a ve výrobě článků poklesla o 9 %. Avšak podotýká se, že do roku 2011 zaměstnanost rostla, a poté, v období šetření, ve výrobě modulů a destiček klesala. V případě článků zaměstnanost rostla do roku 2010, a poté, v roce 2011 a v období šetření, klesala. Celková produktivita výroby modulů a článků vykazovala pozitivní trendy a zvýšila se u modulů o 34 % a u článků o 33 %. Jde zčásti o důsledek snahy výrobního odvětví Unie reagovat na tlak dumpingového dovozu z ČLR. Celková produktivita u destiček se však za posuzované období snížila o 37 %.
(134)
V souladu s poklesem výroby modulů a destiček v Unii mezi rokem 2011 a obdobím šetření se ve stejném období snížila také zaměstnanost ve výrobě modulů a destiček. Ve výrobě článků zaměstnanost rostla do roku 2010, a poté, v roce 2011 a v období šetření, se snížila, zatímco výroba článků v Unii stále rostla až do roku 2011, a poté začala klesat.
5.2.3.1 Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(135)
Všechna dumpingová rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Pokud jde o dopad velikosti skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie, nelze ho vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země považovat za zanedbatelný.
(136)
Jelikož se jedná o první antidumpingové šetření ohledně dotčeného výrobku, není překonání účinků dřívějšího dumpingu relevantní.
5.3 Mikroekonomické ukazatele
5.3.1 Ceny a faktory ovlivňující ceny
(137)
Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 7-a
Moduly - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné prodejní ceny na volném trhu Unie (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Index 2009 = 100)
100
81
62
47
Výrobní náklady (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Index 2009 = 100)
100
74
65
52
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 7-b
Články - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné prodejní ceny na volném trhu v Unii (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Index 2009 = 100)
100
76
51
31
Výrobní náklady (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Index 2009 = 100)
100
62
64
45
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 7-c
Destičky - průměrné prodejní ceny v Unii
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné prodejní ceny na volném trhu v Unii (EUR/kW)
709
564
515
426
(Index 2009 = 100)
100
80
73
60
Výrobní náklady (EUR/kW)
631
496
520
648
(Index 2009 = 100)
100
78
82
103
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(138)
Prodejní ceny v posuzovaném období zaznamenaly prudký pokles, tj. u modulů o 53 %, u článků o 69 % a u destiček o 40 %. V průběhu posuzovaného období se prodejní ceny trvale snižovaly, ale tento pokles cen byl zvlášť výrazný v období šetření, kdy se propadly na neudržitelnou úroveň. Za posuzované období poklesly výrobní náklady u modulů o 48 % a u článků o 55 %. U destiček výrobní náklady v roce 2010 oproti roku 2009 klesly, ale v roce 2011 se zvýšily, ačkoli stále zůstávaly pod úrovní roku 2009. V období šetření náklady dále rostly a dosáhly poněkud vyšších úrovní než v roce 2009, což lze vysvětlit hlavně zastavením výroby v období šetření. Výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch ani ze svého trvalého úsilí o zvýšení své nákladové účinnosti, ani z dopadu poklesu nákladů na hlavní surovinu, polykrystalický křemík. Bylo tomu tak především v důsledku rostoucího tlaku dumpingového dovozu na ceny, což mělo negativní dopad na prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jejichž pokles přesáhl výši výtěžku nákladové účinnosti. Je to patrné v negativním trendu ziskovosti výrobního odvětví Unie popsaném v 144. bodě odůvodnění níže. Celkově došlo k značnému poklesu průměrné ceny a výrobních nákladů obdobného výrobku (kromě destiček) se zničujícím účinkem na ziskovost výrobního odvětví Unie.
5.3.2 Náklady práce
(139)
Průměrné náklady práce výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 8-a
Moduly - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Index 2009 = 100)
100
107
110
113
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 8-b
Články - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Index 2009 = 100)
100
99
99
99
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 8-c
Destičky - průměrné náklady práce na zaměstnance
2009
2010
2011
OŠ
Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Index 2009 = 100)
100
104
100
117
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(140)
Mezi rokem 2009 a obdobím šetření průměrné náklady práce na zaměstnance v případě modulů průběžně rostly, a to celkem o 13 %. Pokud jde o články, zůstávaly průměrné náklady práce v posuzovaném období stabilní a mezi roky 2009 a 2010 mírně poklesly o 1 %, ale poté až do období šetření zůstaly stabilní. Pokud jde o destičky, průměrné náklady práce kolísaly, mezi roky 2009 a 2010 se zvýšily, v roce 2011 se snížily, ale v průběhu posuzovaného období celkově vzrostly o 17 %. Celkový růst mzdových nákladů lze zčásti vysvětlit současným růstem produktivity (moduly), vývojem inflace a sociálních nákladů některých výrobců v Unii (destičky) souvisejících s oslabením výrobního odvětví Unie mezi rokem 2011 a obdobím šetření.
5.3.3 Zásoby
(141)
Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 9-a
Moduly - zásoby
2009
2010
2011
OŠ
Konečný stav zásob (v kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Index 2009 = 100)
100
141
260
229
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 9-b
Články - zásoby
2009
2010
2011
OŠ
Konečný stav zásob (v kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Index 2009 = 100)
100
140
452
402
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 9-c
Destičky - zásoby
2009
2010
2011
OŠ
Konečný stav zásob (v kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Index 2009 = 100)
100
16
105
170
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(142)
Zásoby v posuzovaném období výrazně rostly, tj. u modulů o 129 %, u článků o 302 % a u destiček o 70 %. Pokud jde o moduly, zásoby průběžně rostly, dosáhly velmi vysoké úrovně v roce 2011 (nárůst o 160 %), v období šetření se snížily, ale v porovnání se stavem na počátku posuzovaného období stále zůstávaly na velmi vysoké úrovni. V případě článků byl vývoj ještě výraznější, s růstem zásob mezi rokem 2009 a rokem 2011 o více než 350 %. I zde došlo v období šetření k poklesu zásob, ale ty v porovnání se stavem na počátku posuzovaného období zůstávaly na velmi vysoké úrovni. Pokud jde o destičky, výrobní odvětví Unie mezi lety 2009 a 2010 v důsledku zvýšení jejich prodeje sice snížilo jejich zásoby o více než 80 %, avšak poté konečný stav zásob rychle vzrostl a dosáhl úrovně vyšší, než byla úroveň z roku 2009, a v období šetření došlo k jeho zvýšení o 65 procentních bodů.
(143)
Šetření ukázalo, že vzhledem k nepříznivé současné situaci měli výrobci v Unii tendenci udržovat pouze omezené zásoby obdobného výrobku a vyrábět na základě objednávek. Růst zásob obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období je proto významným faktorem pro stanovení, zda byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma.
5.3.4 Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic a schopnost získat kapitál
(144)
Ziskovost a peněžní tok se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka 10-a
Moduly - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Peněžní tok
13 %
10 %
12 %
3 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 10-b
Články - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Peněžní tok
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 10-c
Destičky - ziskovost a peněžní tok
2009
2010
2011
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Peněžní tok
39 %
47 %
32 %
-19 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(145)
Ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje.
(146)
Ziskovost u obdobného výrobku se v průběhu posuzovaného období prudce snížila a přešla ve ztrátu. U modulů ziskovost poklesla o 11 procentních bodů, u článků o 49 procentních bodů a u destiček o 63 procentních bodů.
(147)
Ziskovost u obdobného výrobku se mezi roky 2009 a 2010 zvýšila, ale v roce 2011, kdy výrobní odvětví Unie zaznamenalo ztráty, značně klesla, a v období šetření se snížila ještě více. Zvlášť vysoké ztráty byly ve výrobě článků a destiček.
(148)
Podobně sledoval narůstající negativní trend mezi rokem 2009 a obdobím šetření i vývoj čistého peněžního toku, což je schopnost výrobců v Unii zařazených do vzorku samofinancovat svoji činnost. U modulů poklesl o 10 procentních bodů s lehkým růstem v roce 2011, přičemž k největšímu poklesu peněžního toku došlo mezi rokem 2011 a obdobím šetření. U článků a destiček bylo snížení peněžního toku výraznější než u modulů a během období šetření dosáhl tento faktor značně negativní úrovně. Peněžní tok u obdobného výrobku tedy v průběhu posuzovaného období poklesl.
(149)
Dále uvedené údaje představují vývoj investic a návratnosti investic výrobců v Unii zařazených do vzorku za posuzované období v poměru k celkovému trhu.
Tabulka 11-a
Moduly - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
OŠ
Investice (EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Index 2009 = 100)
100
415
535
271
Návratnost investic
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 11-b
Články - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
OŠ
Investice (EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Index 2009 = 100)
100
110
33
22
Návratnost investic
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
Tabulka 11-c
Destičky - investice a návratnost investic
2009
2010
2011
OŠ
Investice (EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Index 2009 = 100)
100
42
37
20
Návratnost investic
10 %
8 %
0 %
-7 %
Zdroj:
ověřené odpovědi na dotazník.
(150)
Z výše uvedené tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie mezi rokem 2009 a obdobím šetření zvýšilo své investice do výroby modulů o 171 %. Souviselo to hlavně se značnými přírůstky kapacity. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie snížilo své investice do výroby článků o 78 % a do výroby destiček o 80 %; uskutečněné investice směřovaly hlavně do výzkumu a vývoje a do zlepšování a údržby výrobní techniky a výrobního procesu s cílem zlepšit efektivitu. Jelikož si výrobní odvětví Unie v posuzovaném období další investice do článků a destiček nemohlo dovolit, byla v období šetření úroveň investic dosti nízká. Vzhledem k tomu, že investice byly financovány především peněžním tokem a vnitropodnikovými úvěry, mělo snížení peněžního toku okamžitý dopad na výši investovaných prostředků.
(151)
Návratnost investic byla vyjádřena jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic u obdobného výrobku mezi rokem 2009 a obdobím šetření sledovala podobný negativní vývoj jako ostatní ukazatele finanční výkonnosti, a to pro všechny tři typy výrobku. U článků a destiček došlo v letech 2009 a 2010 k růstu, avšak v roce 2011 se návratnost investic značně zhoršila a dosáhla záporné úrovně. U modulů byla návratnost investic na záporné úrovni po celé období šetření kromě roku 2010, kdy dosáhla 19 %. Celkově se v průběhu posuzovaného období snižovala a v období šetření dosahovala u článků -17 %, tj. snížení o 1 %, avšak stále zůstávala na značně záporné úrovni -19 %. Pokud jde o destičky, sledovala návratnost investic trvale negativní vývoj a v období šetření dosáhla -7 %. Celkově se návratnost investic u obdobného výrobku během posuzovaného období vyvíjela negativně.
(152)
Schopnost získat kapitál byla analyzována v souvislosti s celkovým trhem a byla zjištěna trvale klesající schopnost výrobního odvětví Unie přinášet hotovost pro výrobu obdobného výrobku a následné zhoršování finanční situace výrobního odvětví Unie.
5.3.5 Závěr ohledně újmy
(153)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukázala jednoznačně klesající vývoj všech hlavních ukazatelů újmy. Kvůli celkově rostoucí spotřebě celková výroba v posuzovaném období u modulů a článků vzrostla. Ačkoli se objem prodeje zvýšil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období šetření zmenšil v důsledku vyššího růstu spotřeby během posuzovaného období. Průměrná prodejní cena po celé posuzované období prudce klesala, což mělo negativní dopad na všechny ukazatele finanční výkonnosti, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál.
(154)
V posuzovaném období došlo ke zvýšení celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Růst objemu prodejů výrobního odvětví Unie však byl doprovázen obrovským snížením průměrné prodejní ceny.
(155)
Během posuzovaného období rostl dovoz zúčastněných stran z ČLR co do objemu i podílu na trhu. Zároveň trvale klesaly dovozní ceny, které byly výrazně nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
(156)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie, a zejména výrobci v Unii zařazení do vzorku, si vedou dobře. Vyskytlo se tvrzení, že vývoj určitých ukazatelů újmy, a sice objemu výroby, výrobní kapacity, prodeje a zaměstnanosti, ale i ziskovosti některých výrobců zařazených do vzorku byl vzrůstající a nepředstavoval by podstatnou újmu. Tato tvrzení nebyla potvrzena výsledky šetření, které ukázaly jasné sestupné vývojové tendence mnohých ukazatelů újmy významných pro vyvození závěru, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma.
(157)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření zejména potvrdilo, že prodejní ceny jsou nižší než výrobní náklady, a mají tak negativní účinek na ziskovost výrobního odvětví Unie, která během období šetření dosáhla záporné úrovně. Byl učiněn závěr, že pokud bude dumpingový dovoz na trh Unie pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření trvale rozsáhlejší výrobu obdobného výrobku v Unii. Jak se zdá, potvrdil tento závěr i vývoj během období šetření a po něm, tj. některé společnosti vyhlásily platební neschopnost a/nebo dočasně či trvale zastavily výrobu.
(158)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(159)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly vedle dumpingového dovozu zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
(160)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podmínky na trhu dotčeného výrobku v jednotlivých členských státech jsou různé, a že by proto analýza příčinných souvislostí měla být provedena na úrovni každého členského státu odděleně. Velikost trhu v členských státech do určité míry určují vnitrostátní režimy podpory. Šetřením však také bylo zjištěno, že poptávka nezávisí výlučně na režimech podpory. Jak se zdá dosáhly solární panely - v závislosti na zeměpisné poloze (míra slunečního záření) a ceně elektrické energie v daném místě - cenové parity nebo k ní mají blízko, což znamená, že k určitým investicím dochází nezávisle na režimech podpory. Proto nemohlo být prokázáno, že podmínky na trhu závisí výlučně na režimech podpory, a toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
2. Účinek dumpingového dovozu
(161)
Šetření prokázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období dramaticky zvýšil a jeho objem značně vzrostl, u modulů o více než 300 %, u článků o 482 % a u destiček o 648 %, a jeho podíl na trhu vzrostl u modulů o 17 procentních bodů, u článků o 17 procentních bodů a u destiček o 27 procentních bodů. Je proto potvrzeno, že objem dovozu dotčeného výrobku a jeho podíl na trhu během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Mezi nárůstem dumpingového dovozu a ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu existuje zjevná časová souvislost. Šetření rovněž prokázalo, že - jak je uvedeno ve 117. bodě odůvodnění výše - ceny dumpingového dovozu během období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(162)
Šetření ukázalo, že ceny dumpingového dovozu během posuzovaného období klesly u modulů o 64 %, u článků o 42 % a u destiček o 40 % a vedly k nárůstu cenového podbízení. Výrobní odvětví Unie kvůli tomuto cenovému tlaku vyvinulo značné úsilí zaměřené na snížení výrobních nákladů. I přes toto úsilí však mimořádně nízká úroveň čínských dovozních cen donutila výrobní odvětví Unie k dalšímu snižování jeho prodejní ceny, a to až na neziskovou úroveň. Ziskovost výrobního odvětví Unie se tak během daného období dramaticky snížila, a v období šetření vykazovala ztráty.
(163)
Z výše uvedeného vyplývá, že existence čínského dovozu a růst podílu dumpingového dovozu z Číny na trhu za ceny, které byly trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie, byly pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie určující, což se promítlo zejména do jeho špatné finanční situace a zhoršení většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dovoz z jiných třetích zemí
(164)
Objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období vzrostl u modulů o 19 %, a podíl na trhu během posuzovaného období klesl z 18,4 % na 6,8 %. Druhým největším vývozcem po ČLR je Tchaj-wan.
(165)
Objem dovozu článků z jiných třetích zemí se v posuzovaném období zvýšil o 186 %, což se promítlo ve zvýšení podílu na trhu z přibližně 24 % v roce 2009 na přibližně 36 % v období šetření. V případě článků je druhým největším vývozcem po ČLR Tchaj-wan, na který připadá mnohem větší dovezená množství a podíl na trhu oproti ostatním třetím zemí, ale stále zaostává za ČLR.
(166)
Objem dovozu destiček z jiných třetích zemí v posuzovaném období klesl o 19 % a podíl na trhu se snížil ze 13,4 % v roce 2009 na 8,5 % v období šetření. Stejně jako ve výše uvedeném případě, také u destiček je druhým největším vývozcem po ČLR Tchaj-wan. Úroveň dovozu z Tchaj-wanu a jeho podíl na trhu však nezaznamenal významný růst a během posuzovaného období zůstávaly na nízké úrovni.
(167)
Dovozní ceny modulů, článků a destiček z třetích zemí byly v průměru vyšší než průměrná cena za jednotku dovozu z Číny. Dostupné informace o dovozu z Tchaj-wanu ukazují, že průměrná dovozní cena modulů a destiček byla vyšší než průměrná dovozní cena modulů a destiček z Číny, avšak průměrná dovozní cena článků byla ve stejném rozmezí jako průměrná čínská dovozní cena článků. Jelikož však nebyly dostupné podrobné informace o cenách podle typu výrobku, mohlo být porovnání cen na základě průměrných hodnot použito pouze orientačně, avšak nelze na tomto základě vyvozovat žádné spolehlivé závěry. Objem dovozu článků z Tchaj-wanu po celé posuzované období trvale rostl, což vedlo ke zvýšení podílu na trhu přibližně o 14 procentních bodů. Avšak i přes zvýšení podílu na trhu byly u výrobku, který je předmětem šetření, celkově objemy nižší než v případě ČLR a úroveň jejich cen v období šetření byla, s výjimkou článků, obecně vyšší. Na základě těchto skutečností, zejména s ohledem na objem dovozu z jiných třetích zemí a jejich podíly na trhu a s ohledem na úroveň jejich cen, které jsou v průměru podobné nebo vyšší než ceny výrobního odvětví Unie, lze vyvodit předběžný závěr, že dovoz ze třetích zemí nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobními odvětví Unie.
Tabulka 12
Dovoz z jiných třetích zemí a jeho podíl na trhu
Moduly
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Index 2009 = 100)
100
169
138
119
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
49
144
140
135
(Index 2009 = 100)
100
294
286
276
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Index 2009 = 100)
100
79
64
54
Objem dovozu z USA (MW)
140
180
51
60
(Index 2009 = 100)
100
129
36
43
Podíl dovozu z USA na trhu
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z ostatních zemí Asie (MW)
720
1 140
1 029
879
(Index 2009 = 100)
100
158
143
122
Podíl dovozu z ostatních zemí Asie na trhu
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
94
238
165
121
(Index 2009 = 100)
100
253
176
129
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Index 2009 = 100)
100
78
60
51
Zdroj:
Europressedienst.
Články
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
510
884
1 100
1 457
(Index 2009 = 100)
100
173
216
286
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Index 2009 = 100)
100
92
64
47
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
235
400
540
997
(Index 2009 = 100)
100
170
230
424
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Index 2009 = 100)
100
116
71
54
Objem dovozu z USA (MW)
40
40
40
33
(Index 2009 = 100)
100
100
100
83
Podíl dovozu z USA na trhu
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Objem dovozu z Japonska (MW)
60
154
170
145
(Index 2009 = 100)
100
257
283
242
Podíl dovozu z Japonska na trhu
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Index 2009 = 100)
100
78
61
48
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
175
290
350
282
(Index 2009 = 100)
100
166
200
161
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Index 2009 = 100)
100
78
62
47
Zdroj:
Europressedienst.
Destičky
2009
2010
2011
OŠ
Objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí (MW)
225
333
235
183
(Index 2009 = 100)
100
148
104
81
Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
588,59
43,30
420,77
(Index 2009 = 100)
100
74
55
52
Objem dovozu z Tchaj-wanu (MW)
20
50
50
36
(Index 2009 = 100)
100
250
250
180
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
580,00
440,00
416,67
(Index 2009 = 100)
100
73
55
52
Objem dovozu z USA (MW)
50
55
40
28
(Index 2009 = 100)
100
110
80
56
Podíl dovozu z USA na trhu
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
581,82
450,00
428,57
(Index 2009 = 100)
100
73
56
54
Objem dovozu z Japonska (MW)
55
50
30
26
(Index 2009 = 100)
100
91
55
47
Podíl dovozu z Japonska na trhu
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
580,00
433,33
423,08
(Index 2009 = 100)
100
73
54
53
Objem dovozu z ostatních zemí světa (MW)
100
178
115
93
(Index 2009 = 100)
100
178
115
93
Podíl dovozu z ostatních zemí světa na trhu
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Průměrná dovozní cena EUR/kW
800,00
589,89
434,78
419,35
(Index 2009 = 100)
100
74
54
52
Zdroj:
Europressedienst.
(168)
Jak je uvedeno v 108. bodě odůvodnění výše, spotřeba v Unii během posuzovaného období vzrostla u modulů o 221 %, u článků o 87 % a u destiček o 29 %. Svého vrcholu dosáhla spotřeba v roce 2011 a v období šetření klesala, avšak stále byla mnohem vyšší než na počátku posuzovaného období, v roce 2009. Výrobní odvětví Unie z tohoto růstu spotřeby nemohlo profitovat, neboť jeho podíl na trhu ve stejném období klesl u modulů z 19 % na 13 %, u článků z 68 % na 38 % a u destiček z 81 % na 59 %. Současně prudce rostl podíl ČLR na trhu, a to až do roku 2011, a zůstával stabilní na značně vysoké úrovni i poté, v období šetření, kdy spotřeba klesala. Vzhledem ke skutečnosti, že i přes pokles spotřeby v Unii v období šetření si dumpingový dovoz z ČLR během posuzovaného období svůj podíl na trhu udržel (moduly), nebo ho zvýšil (články a destičky) na úkor výrobního odvětví Unie, nelze proto učinit závěr, že pokles spotřeby byl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(169)
Na základě dostupných informací je obtížné stanovit, do jaké míry poptávka závisí na režimech podpory v členských státech. Ovšem, jak bylo uvedeno v 171. bodě odůvodnění výše, existují různé režimy podpory a interakce mezi nimi a poptávkou je velmi složitá, a jejich přesný dopad lze proto obtížně kvantifikovat. Dostupná fakta však také ukazují, že i při neexistenci režimů podpory bude poptávka po solární energii existovat i nadále a časem dále poroste, i když v menší míře než v podmínkách režimů podpory. V souvislosti s tím některé strany tvrdily, že v některých regionech Unie již bylo dosaženo nebo téměř dosaženo „cenové parity“ (tj. stavu, kdy se náklady na výrobu solární energie rovnají nákladům na výrobu z konvenčních zdrojů energie). Tato tvrzení dosud nebylo možné šetřením potvrdit a šetření v tomto směru bude pokračovat.
3.2 Zaručené výkupní ceny jako hlavní příklad režimů podpory
(170)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčina újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie souvisí se snižováním zaručených výkupních cen solární energie, jež členské státy zavedly. Toto snižování údajně vedlo k poklesu počtu solárních zařízení a snížilo poptávku po výrobku, který je předmětem šetření, na trhu Unie, a tím způsobilo podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie.
(171)
Členské státy zavedly zaručené výkupní ceny, povinné plnění kvót s obchodovatelnými zelenými osvědčeními, investiční dotace a daňové pobídky, aby podpořily výrobu energie z obnovitelných zdrojů. V určitých členských státech je rovněž poskytována podpora ze strukturálních fondů EU. Nejčastěji používaným nástrojem na podporu solární energie byly zaručené výkupní ceny. Analýza Komise se v této fázi zaměřila na tento druh režimu podpory.
(172)
Zaručené výkupní ceny jsou nástrojem finanční podpory zaměřeným na dosažení závazných vnitrostátních cílů pro využívání energie z obnovitelných zdrojů, jak předepisuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (7) o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů. Úroveň podpory a způsob fungování zaručených výkupních cen jsou v jednotlivých členských státech různé. Díky zaručeným výkupním cenám jsou provozovatelé elektrických sítí povinni nakupovat solární energii za ceny, jež zajišťují, že se výrobcům solární energie (obvykle vlastníci solárních zařízení) vrátí náklady a že dosáhnou přiměřeného zisku. Zaručené výkupní ceny, stejně jako jiné režimy podpory, ve většině případů také podléhají kontrole státní podpory podle článků 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie, což zajišťuje, že náhrady poskytované výrobcům elektrické energie nebudou neúměrně vysoké.
(173)
I přes rozdíly mezi členskými státy je třeba, pokud jde o vývoj zaručených výkupních cen v Unii, poukázat na tři jevy: i) snižování úrovně zaručených výkupních cen, ii) pozastavení režimu zaručených výkupních cen jako celku (Španělsko), iii) zavedení horních hranic kapacity pro zařízení způsobilá pro podporu a také celkových horních hranic pro novou kapacitu instalovanou v daném roce, na kterou je poskytována podpora na úrovni členských států. Pokud jde o horní hranice, zdá se, že byly zaváděny hlavně v roce 2012, a s největší pravděpodobnosti proto nemají žádný vliv na spotřebu v období šetření. Analýza se proto zaměřila na nedávné pozastavení zaručených výkupních cen ve Španělsku a na snižování úrovně zaručených výkupních cen ve většině členských států. Bylo analyzováno, zda měly dopad na poptávku na trhu Unie a zda to mohlo způsobit podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V této souvislosti se mělo za to, že dopad vývoje zaručených výkupních cen na poptávku v oblasti modulů byl reprezentativní také pro situaci v oblasti článků a destiček. Vzhledem k tomu, že články a destičky jsou nezbytně nutné pro výrobu modulů a v jiných výrobních procesech se nepoužívají, pokles poptávky po modulech ovšem automaticky vyvolá pokles poptávky po článcích a destičkách.
(174)
Šetření potvrdilo souvislost mezi vývojem zaručené výkupní ceny a spotřebou, avšak ukázalo, že pokles spotřeby mezi rokem 2011 a obdobím šetření nepřispěl k narušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, jak je podrobně popsána v 163. bodě odůvodnění výše. Šetření totiž ukázalo, že ačkoliv se situace výrobního odvětví Unie zhoršovala, vyvážející výrobci si dokázali udržet vysoký podíl na trhu u modulů (80 %), a ještě mírně zvýšili svůj podíl na trhu u článků (z 22 % v roce 2011 na 25 % v období šetření) a destiček (z 32 % v roce 2011 na 33 % v období šetření). Navíc je třeba poznamenat, že průměrná cena modulů účtovaná výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období klesla o 53 %, zejména v důsledku značného růstu dumpingového dovozu a jeho výrazného tlaku na ceny na trhu Unie. Ztrátu ziskovosti, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, proto nelze přičítat hlavně snižování zaručených výkupních cen.
(175)
Uznává se tedy, že zaručené výkupní ceny vyvolaly poptávku po solární energii a že nedávné pozastavení zaručených výkupních cen (jako ve Španělsku) a jejich snižování v jiných členských státech v období šetření spotřebu šetřeného výrobku snížilo, a mohlo tak přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Avšak pokles spotřeby během období šetření nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(176)
Některé strany tvrdily, že snižování zaručených výkupních cen způsobilo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie přestaly být přitažlivé pro investory, a snížilo tak v Unii poptávku po dotčeném výrobku.
(177)
Šetření potvrdilo souvislost mezi úrovní zaručených výkupních cen a úrovní investic do odvětví výroby solárních zařízení, avšak ukázalo také, že v oblastech s vysokou mírou slunečního záření, kde je výroba solární energie účinnější, a v oblastech s vysokými cenami elektřiny jsou investice do solární energie na těchto cenách méně závislé. Šetření totiž ukázalo, že dochází (např. ve Španělsku) k stále novým investicím, a to nehledě na pozastavení režimu zaručených výkupních cen. Šetření dále ukázalo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie si zachovaly svou přitažlivost i při nižší úrovni zaručených výkupních cen.
(178)
Na základě výše uvedených skutečností nemohl být učiněn jednoznačný závěr, že snižování zaručených výkupních cen způsobilo, že investiční příležitosti v oblasti solární energie přestaly být pro investory přitažlivé, a přispělo tak k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(179)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles zaručených výkupních cen donutil výrobce v Unii ke snižování cen, aby udrželi zájem investorů o investice do fotovoltaické energie a udrželi vzestupný trend poptávky a růstu.
(180)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své ceny hlavně kvůli tlaku ze strany dumpingového dovozu, a nikoli kvůli snižování zaručených výkupních cen. Nasvědčuje tomu skutečnost, že k nejvýraznějšímu poklesu cen výrobního odvětví Unie došlo v letech 2010 a 2011, tj. ještě před větším snižováním zaručených výkupních cen. Ve skutečnosti to byl růst dumpingového dovozu z ČLR za ceny výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, který donutil výrobní odvětví Unie stále více snižovat své ceny.
(181)
Na základě těchto skutečností bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
(182)
Souhrnně řečeno, zaručené výkupní ceny byly důležitým činitelem ovlivňujícím vývoj na fotovoltaickém trhu Unie a vývoj spotřeby šetřeného výrobku byl existencí zaručených výkupních cen ovlivněn. Šetření však ukázalo, že i přes značné snižování zaručených výkupních cen nedošlo k výraznému poklesu spotřeby. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že vývoj zaručených výkupních cen nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.3 Jiná finanční podpora poskytovaná výrobnímu odvětví Unie
(183)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobilo snížení finanční podpory poskytované tomuto výrobnímu odvětví Unie. Na podporu tohoto tvrzení byly předloženy informace založené na subvencích, jež byly jednomu z výrobců v Unii poskytnuty před posuzovaným obdobím (mezi lety 2003 a 2006).
(184)
Předložené důkazy neprokázaly žádnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a údajnou subvencí, kterou obdržel jeden z výrobců v Unii v období předcházejícím posuzovanému období. Ostatně tato informace se jeví jako irelevantní, neboť pochází z doby před posuzovaným obdobím. Proto nemohla být prokázána žádná souvislost mezi jakoukoli údajnou subvencí poskytnutou výrobnímu odvětví Unie a újmou, již toto odvětví utrpělo. Na základě toho bylo uvedené tvrzení zamítnuto.
3.4 Nadbytečná kapacita
(185)
Bylo uváděno, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byla nadbytečná kapacita na trhu Unie a světovém trhu celkově. Bylo také uváděno, že nadbytečná kapacita na světovém trhu vedla k oživení výrobního odvětví Unie, ke kterému v současnosti dochází, a že jakákoli způsobená újma byla důsledkem příliš velkého počtu výrobních zařízení. Některé zúčastněné strany dále tvrdily, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví unie souvisela s přílišným zvyšováním kapacity výrobního odvětví Unie, kterou toto odvětví samo způsobilo. Některé strany naopak tvrdily, že újmu výrobnímu odvětví Unie způsobilo to, že výrobní odvětví Unie neuskutečnilo nezbytné investice do zvýšení kapacity.
(186)
Výrobní odvětví Unie skutečně zvyšovalo svou výrobní kapacitu, avšak celkový objem jeho výroby během posuzovaného období nepokrýval rostoucí úroveň spotřeby na trhu Unie. Růst výrobní kapacity výrobního odvětví Unie proto byl odůvodněný a sledoval vývoj trhu, tj. zvýšenou spotřebu. Nelze jej tudíž považovat za příčinu způsobené újmy.
(187)
Podobně se na základě těchto skutečností během šetření nepotvrdilo ani tvrzení, že výrobní odvětví Unie neinvestovalo do rozšíření kapacity. Právě naopak, jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie v celém průběhu posuzovaného období postupně zvyšovalo kapacitu a v celém průběhu posuzovaného období mělo k dispozici nadbytečnou kapacitu, což nasvědčuje tomu, že bylo schopné uspokojit i další poptávku. Tento argument proto musel být zamítnut.
(188)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že v obtížné situaci vyvolané nadbytečnou kapacitou světového trhu a následnou změnou trhu se ocitly všechny hospodářské subjekty na trhu, včetně subjektů působících v odvětvích navazujících na výrobní odvětví Unie a v odvětvích na počátku výrobního řetězce. V této souvislosti se uvádělo, že výrobek, který je předmětem šetření, se stal komoditou, kdy jednotliví výrobci již nejsou schopni stanovit ceny, ale kdy se ceny řídí celosvětovou poptávkou a nabídkou. Bylo uváděno, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie způsobila právě tato situace, a nikoli dumpingový dovoz.
(189)
Šetření potvrdilo existenci nadbytečné kapacity na světovém trhu, která měla původ hlavně v ČLR. Pokud jde o změnu na trhu, která by údajně vedla k tomu, že se výrobek, který je předmětem šetření, stal komoditou, toto by neospravedlňovalo nekalé chování v oblasti cen a nekalé obchodní praktiky. V souvislosti s tím je třeba podotknout, že výrobní odvětví Unie vyrábí a prodává šetřený produkt již více než 20 let, zatímco odvětví vyrábějící dotčený výrobek v ČLR se rozvinulo teprve nedávno (přibližně v polovině posledního desetiletí), přitahováno hlavně zaručenými výkupními cenami a dalšími politickými pobídkami Unie a následným růstem poptávky.
(190)
Na základě těchto skutečností byly uvedené argumenty zamítnuty.
3.5 Dopad cen surovin
(191)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie souvisela s vývojem cen polykrystalického křemíku, hlavní suroviny pro výrobu destiček. Bylo uváděno, že výrobní odvětví Unie uzavřelo dlouhodobé dodavatelské smlouvy s pevnými cenami, a proto nemohlo mít prospěch z poklesu cen polykrystalického křemíku v posuzovaném období.
(192)
Šetření odhalilo, že ceny polykrystalického křemíku v roce 2008 vzrostly, avšak v roce 2009 opět klesly, s pouze mírně stoupající tendencí v roce 2010 a počátkem roku 2011. V období šetření ceny značně klesly.
(193)
Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie má uzavřeny dlouhodobé smlouvy na dodávky polykrystalického křemíku, avšak na základě vývoje cen polykrystalického křemíku byly podmínky těchto smluv sjednány znovu a smluvní ceny se přiblížily cenám na okamžitém trhu, nebo byly ještě nižší.
(194)
Na základě těchto skutečností byl učiněn závěr, že i když někteří konkrétní výrobci v Unii mohli být ovlivněni dlouhodobými smlouvami na dodávky polykrystalického křemíku, výrobní odvětví Unie celkově těmito dlouhodobými smlouvami neutrpělo a bylo schopno plně využít poklesu cen polykrystalického křemíku. Nebylo proto zjištěno, že by tyto dlouhodobé smlouvy přispěly k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
3.6 Újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo: dopad automatizace, velikost, úspory z rozsahu, konsolidace, inovace, nákladová efektivnost
(195)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byl vysoký stupeň automatizace výrobního procesu. Bylo uváděno, že menší výrobci jsou oproti větším, vertikálně integrovaným výrobcům v nevýhodě, a jakoukoli újmu, kterou tito výrobci utrpěli, nelze přičítat dumpingovému dovozu. V této souvislosti bylo rovněž uváděno, že výrobní odvětví Unie je v každém případě celkově malé, a proto nemohlo využívat úspor z rozsahu.
(196)
Šetření ukázalo, že i u malých výrobců na trhu Unie je výrobní proces vysoce automatizovaný, což se pozitivně promítá do jejich výrobních nákladů. Většina výrobců v Unii je specializována v jedné části výrobního procesu (destičky, články nebo moduly) a díky této specializaci se zvýšila jejich konkurenceschopnost v konkrétním jimi vyráběném typu výrobku. Tvrzení, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobil dopad vysokého stupně automatizace, bylo proto zamítnuto.
(197)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že tlak cen vedl ke konsolidaci výrobního odvětví Unie a že právě tato konsolidace je příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Šetření však ukázalo, že tato konsolidace byla spíše důsledkem dumpingového dovozu. Navíc tato strana nedoložila žádnými důkazy, do jaké míry mohl být tento proces konsolidace příčinou způsobené újmy.
(198)
Dále bylo uváděno, že příčinou způsobené újmy je nedostatečná vertikální integrace výrobního odvětví Unie. Vertikálně integrovaní výrobci by za normálních tržních podmínek měli mít svůj dodavatelský řetězec celkově lépe zabezpečený. Šetření však ukázalo, že výhoda vyplývající z vertikální integrace té části výrobního odvětví Unie, která je vertikálně integrována, nemohla být plně využita, neboť tlak dumpingového dovozu na ceny byl mimořádně silný. Kromě toho výrobní odvětví Unie, a to i vertikálně integrovaní výrobci v Unii, nemohli v důsledku dumpingového dovozu plně využít vysoké míry využití kapacity k dosažení úspor z rozsahu. Šetření dále neprokázalo jakoukoli souvislost mezi vertikální integrací a vyšší mírou ziskovosti, neboť silný tlak na ceny tuto vzájemnou souvislost změnil.
(199)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie v dostatečné míře technicky neinovuje a neinvestuje do nových technologií. Šetření však nedospělo k žádným věcným důkazům, které by tato tvrzení potvrzovaly. Šetření naopak ukázalo, že většina investic uskutečněných výrobním odvětvím Unie směřovala do nových strojů a do výzkumu a vývoje a že celosvětově neexistují mezi těmito výrobky žádné významné rozdíly v technologii.
(200)
Jedna zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že příčinou podstatné způsobené újmy je slabá realizace projektů (neúspěšné projekty). V této souvislosti je třeba podotknout, že uvedené tvrzení nebylo ničím podložené. Každý neúspěšný projekt by navíc bylo možné považovat spíše za důsledek dumpingového dovozu. Uvedený argument proto musel být zamítnut.
(201)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie není schopno včas racionalizovat své náklady tak, aby dokázalo reagovat na vývoj na světovém trhu. Jiné strany tvrdily, že v Unii jsou vyšší náklady práce a režijní náklady než v ČLR.
(202)
Šetření ukázalo, že výrobní náklady výrobního odvětví Unie během posuzovaného období neustále klesaly s výjimkou výroby destiček, kde v roce 2010 došlo k poklesu nákladů, ale v roce 2011 a dále v období šetření k jejich růstu na úroveň poněkud vyšší než na počátku posuzovaného období (viz 138. bod odůvodnění výše). Produktivita u modulů a destiček vzrostla, ale u destiček se snížila. Jak bylo uvedeno výše, v důsledku prudkého růstu dumpingového dovozu z ČLR a následného silného tlaku na ceny na trhu Unie nemohlo výrobní odvětví Unie z tohoto snižování nákladů mít prospěch.
(203)
Je třeba poukázat na to, že vyvážející výrobci v ČLR nemají žádné komparativní výhody, pokud jde o používané suroviny (polykrystalický křemík) a stroje, jelikož obojí se většinou dováží z Unie. Pokud jde o náklady práce a režijní náklady, tyto náklady v období šetření představovaly v průměru necelých 10 % celkových nákladů na výrobu modulů a jejich vliv není považován za významný.
(204)
Dále bylo uváděno, že někteří výrobci v Unii si pořizovali destičky, články a/nebo moduly v dotčené zemi a přeprodávali tyto výrobky na trhu Unie jako své vlastní. Šetření odhalilo, že dovoz dotčeného výrobku uskutečňovaný výrobním odvětvím Unie byl svou povahou doplňkový a z hlediska objemu omezený ve srovnání s výrobou v Unii, a proto nelze mít za to, že by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(205)
Aby mohlo výrobní odvětví Unie čelit trendu klesajících cen dovozu z ČLR, muselo vyvíjet značné úsilí zaměřené na racionalizaci svých výrobních nákladů. Navzdory úsilí výrobního odvětví Unie se tato racionalizace nákladů nemohla promítnout do prodejní ceny kvůli značnému cenovému podbízení ze strany dumpingového dovozu.
(206)
Na základě těchto skutečností musely být všechny uvedené argumenty zamítnuty.
3.7 Konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií
(207)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií, neboť tyto technologie jsou vzájemně zaměnitelné a mají stejné konečné použití.
(208)
Šetření ukázalo, že produkty z tenkého fotovoltaického filmu se vyrábějí z jiných surovin a nejsou v nich používány krystalické křemíkové destičky. Mají celkově nižší účinnost přeměny a nižší výkon ve wattech než krystalické křemíkové moduly. Vzhledem k tomu nemohou být používány na omezených plochách, jako jsou střechy, tj. nejsou plně vzájemně zaměnitelné s dotčeným výrobkem. A proto, ačkoliv mezi produkty z tenkého filmu a dotčeným výrobkem může existovat určitá konkurence, je tato konkurence považována za okrajovou.
(209)
Šetření tedy neshledalo žádnou spojitost mezi újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie a konkurencí produktů z tenkého fotovoltaického filmu a jiných fotovoltaických technologií.
(210)
Na základě těchto skutečností musel být tento argument zamítnut.
3.8 Finanční krize a její důsledky
(211)
Bylo uváděno, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je finanční krize a hospodářská recese, jež nepříznivě ovlivnily jeho přístup k financím.
(212)
Schopnost výrobního odvětví Unie získat kapitál se během posuzovaného období značně snížila. Jelikož odvětví solární energie je kapitálově náročné, má schopnost získat kapitál klíčový význam. Hospodářská recese měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Šetření však ukázalo, že i přes růst trhu Unie mezi lety 2009 a 2011 se v důsledku dumpingového dovozu z ČLR za výrazně nižší ceny, než byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie, situace výrobního odvětví Unie zhoršovala. Byl proto učiněn závěr, že možný vliv finanční krize se prohloubil vlivem růstu dumpingového dovozu z ČLR a že omezení přístupu k financím bylo z větší části způsobeno nepříznivým vývojem na trhu, nepříznivou situací a nepříznivými vyhlídkami výrobního odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu. Ačkoliv tedy finanční krize měla určitý dopad na situaci výrobního odvětví Unie, nemohla narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3.9 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(213)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že prodej výrobního odvětví Unie na vývoz během posuzovaného období značně poklesl, v případě modulů zejména mezi lety 2009 a 2011 a v případě článků zejména mezi rokem 2009 a prvním čtvrtletím roku 2012, a že toto bylo příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(214)
Jak však ukazuje následující tabulka, objem vývozu modulů, i přes mírný pokles v období šetření, zůstával značný a průměrná úroveň cen v období šetření byla vyšší než průměrné náklady na výrobu modulů po celé posuzované období. Toto tedy nemohlo být příčinou, která způsobila újmu výrobnímu odvětví Unie. V případě článků objem vývozu představoval jen přibližně 12 % celkového objemu jejich výroby. Na situaci výrobního odvětví Unie to tedy, i přes nízké ceny během období šetření, mohlo mít jen omezený dopad. A konečně, pokud jde o destičky, jejich vývoz představoval přibližně 24 % celkového objemu výroby, a i přes nízké vývozní ceny dosahované během období šetření to mohlo i v tomto případě mít jen omezený dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto musely být zamítnuty.
Tabulka 13-a
Moduly
2009
2010
2011
OŠ
Objem vývozu modulů v MW
989
1 279
1 157
1 148
(Index 2009 = 100)
100
129
117
116
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Index 2009 = 100)
100
76
59
49
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 13-b
Články
2009
2010
2011
OŠ
Objem vývozu článků v MW
62
320
315
238
(Index 2009 = 100)
100
516
508
384
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Index 2009 = 100)
100
78
61
47
Zdroj:
Europressedienst.
Tabulka 13-c
Destičky
2009
2010
2011
OŠ
Objem vývozu destiček v MW
93
916
750
486
(Index 2009 = 100)
100
985
806
523
Průměrná vývozní cena (EUR/kW)
850
590
530
480
(Index 2009 = 100)
100
70
63
57
Zdroj:
Europressedienst.
(215)
Na základě těchto skutečností bylo shledáno, že dopad vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie nebyl takový, aby přispěl k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto musely být zamítnuty.
3.10 Objev ložisek plynu z plynonosných břidlic v Evropské unii
(216)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii a že vyhlídka na zvýšení výroby levného plynu z břidlic vedla ke snížení veřejných a soukromých investic do projektů v oblasti obnovitelných zdrojů energie.
(217)
Šetření zjistilo, že spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, během posuzovaného období se podstatně zvýšila, jak bylo již uvedeno ve 108. bodě odůvodnění výše. Šetření mimoto nepřineslo žádné věcné důkazy, které by nasvědčovaly tomu, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
3.11 Systém Evropské unie pro obchodování s emisemi (ETS)
(218)
Stejná strana tvrdila, že příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly nízké investice do výroby solární energie v důsledku nízkých tržních cen povolenek na emise CO2 v rámci systému Evropské unie pro obchodování s emisemi.
(219)
Nebyly však předloženy žádné důkazy a šetření nezjistilo žádné věcné okolnosti, které by tato tvrzení dokládaly. Šetření naopak ukázalo, že spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, během posuzovaného období výrazně rostla. Na základě těchto skutečností bylo toto tvrzení zamítnuto.
3.12 Rozhodnutí v oblasti řízení
(220)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou způsobené podstatné újmy byla nejméně u jednoho z výrobců v Unii nesprávná rozhodnutí v oblasti řízení. Tato tvrzení vycházela z účetní závěrky a z některých informací, jež byly obsaženy v dopise jednoho z akcionářů této společnosti adresovaném ostatním akcionářům.
(221)
Žádná z informací v uvedené složce nenasvědčovala tomu, že by jakékoli z rozhodnutí v oblasti řízení dotčené společnosti bylo neobvyklé nebo neopatrné nebo že by mělo dopad na celé výrobní odvětví Unie. Argumenty v tomto ohledu proto byly zamítnuty.
3.13 Jiné vládní politiky
(222)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byly jiné vládní politiky, jako jsou politiky v oblasti obnovitelných zdrojů energie, politiky zaměřené na podporu inovací a na snižování byrokracie, politiky usnadňování obchodu a regulace přístupu do distribuční soustavy, neboť tyto politiky poskytují výhody vyvážejícím výrobcům. Avšak i kdyby bylo pravdou, že některé z těchto politik mohou usnadňovat dovoz z jiných třetích zemí a celkový růst odvětví solární energie, poskytovaly by tyto politiky výhody také výrobnímu odvětví Unie. Ostatně tyto politiky by neměly být chápány tak, že by se takový dovoz do Unie měl realizovat za dumpingové ceny působící újmu. Argumenty v tomto ohledu proto byly zamítnuty.
3.14 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(223)
Šetření prokázalo příčinnou souvislost mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. Byly analyzovány i jiné možné příčiny újmy, jako je dovoz z jiných třetích zemí, spotřeba, zaručené výkupní ceny, jiná finanční podpora poskytovaná výrobnímu odvětví Unie, nadbytečná kapacita, dopad cen surovin, újma, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo, konkurence produktů z tenkého fotovoltaického filmu, finanční krize a její důsledky, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, objev ložisek plynu z břidlic v Evropské unii, rozhodnutí v oblasti řízení, systémy obchodování s emisemi v Evropské unii a jiné vládní politiky, a bylo zjištěno, že žádná z nich nebyla taková, aby narušila prokázanou příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(224)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, byl vyvozen předběžný závěr, že v období šetření existovala příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou, jež byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvodní poznámky
(225)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, společností působících na trzích, které odvětví výroby fotovoltaických zařízení předcházejí a které na ně navazují, dovozců, uživatelů a spotřebitelů dotčeného výrobku.
(226)
Po zahájení šetření se přihlásilo přibližně 150 hospodářských subjektů. Zvláštní dotazníky byly rozeslány dovozcům, kteří nejsou ve spojení, hospodářským subjektům na počátku výrobního řetězce (včetně jednoho výrobce surovin a dodavatelů výrobního zařízení na výrobu šetřeného výrobku), hospodářským subjektům navazujícím na výrobní odvětví Unie (včetně společností připravujících projekty a montážních organizací) a BEUC - organizaci spotřebitelů. Informace předložila tři sdružení představující různé hospodářské subjekty (výrobní odvětví Unie, hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce a hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie) v odvětví výroby fotovoltaických zařízení.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(227)
Výrobní odvětví Unie v období šetření přímo zaměstnávalo ve výrobě a prodeji obdobného výrobku přibližně 25 000 osob.
(228)
Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že řada ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Významně byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se finanční situace spolupracujících výrobců v Unii, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Výrobci modulů, článků a destiček v Unii byli v roce 2011 a v období šetření fakticky ztrátoví. V důsledku toho byli někteří výrobci v Unii již nuceni uzavřít svá výrobní zařízení, a ostatní se potýkali s platební neschopností. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.
(229)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny obdobného výrobku tak, aby zohledňovaly výrobní náklady, a zlepší tak jeho ziskovost. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít kladný dopad na jeho celkovou finanční situaci. Výrobnímu odvětví Unie by rovněž měl být umožněn lepší přístup ke kapitálu a další investice do výzkumu, vývoje a inovací na fotovoltaickém trhu. A konečně, šetření také poukázalo na možné obnovení podnikatelské činnosti výrobců v Unii, kteří byli v důsledku tlaku ze strany čínského dovozu nuceni zastavit výrobu. Celkově by podle tohoto scénáře bylo zajištěno nejen stávajících 25 000 pracovních míst ve výrobním odvětví Unie (v období šetření), ale existovala by i reálná vyhlídka na další rozšíření výroby a zvýšení zaměstnanosti.
(230)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že dojde k další ztrátě podílu na trhu s dalším zhoršením ziskovosti výrobního odvětví Unie. To by bylo z krátkodobého a střednědobého hlediska neudržitelné. V důsledku toho by kromě velkého počtu výrobců v Unii, kteří byli již z trhu vytlačeni, jak je popsáno v 157. bodě odůvodnění výše, i další výrobci mohli být vystaveni platební neschopnosti, což by z krátkodobého a střednědobého hlediska vedlo k pravděpodobnému zániku výrobního odvětví Unie s následným závažným dopadem na stávající pracovní místa.
(231)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(232)
Jak bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění výše, pouze u jednoho ze tří dovozců zařazených do vzorku spočívala hlavní podnikatelská činnost v obchodování s dotčeným produktem.
(233)
Bylo předloženo tvrzení, že uložení opatření týkajících se dotčeného výrobku negativně ovlivní podnikatelskou činnost dovozců. Za prvé by uložení cel nevedlo k vyloučení veškerého dovozu z ČLR. Za druhé, i když lze očekávat, že uvalení opatření se může negativně odrazit na finanční situaci dovozců dovážejících pouze z ČLR, vzhledem k pravděpodobnému růstu dovozu z jiných třetích zemí by dovozci, kteří čerpají ze zdrojů v různých zemích, měli být schopni své dodavatelské zdroje změnit.
(234)
Proto se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření na navržené úrovni může mít určitý negativní dopad na situaci dovozců dotčeného výrobku, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce
(235)
Hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce působí hlavně v oblasti výroby surovin a výroby a montáže výrobních zařízení pro výrobu výrobku, který je předmětem šetření. Od hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce bylo obdrženo osm odpovědí na dotazníky. Uskutečnily se dvě inspekce na místě, a to u jednoho výrobce surovin a jednoho výrobce výrobních zařízení.
(236)
Podíl činnosti těchto osmi spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce, jež souvisela s výrobkem, který je předmětem šetření, na jejich celkové činnosti byl během období šetření celkově různý a pouze u jedné z těchto spolupracujících společností představoval 100 % její podnikatelské činnosti, zatímco u ostatních se pohyboval mezi 6 % a 80 %. V průměru činnost související s dotčeným výrobkem během období šetření představovala přibližně 41 % celkové činnosti spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce. Pokud jde o pracovní místa, zaměstnávalo těchto osm spolupracujících hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce v období šetření přibližně 4 200 osob. Ziskovost byla různá podle segmentu a podle jednotlivých společností, od vysoké míry až po mírně zápornou míru ziskovosti. Šetření ukázalo, že tyto hospodářské subjekty se zápornou ziskovostí byly negativně dotčeny zhoršenou situací výrobního odvětví Unie, neboť někteří z odběratelů, které ztratily, byli výrobci výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, a poklesem spotřeby.
(237)
Prodeje hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce v Unii se uskutečňovaly v rámci Unie, do ČLR a jiných třetích zemí. Teritoriální rozdělení objemu prodeje v období šetření v průměru odpovídalo přibližně 20 % prodeje v rámci Unie, téměř 50 % směřovalo do Číny a přibližně 30 % do jiných třetích zemí.
(238)
Některé strany z odvětví na počátku výrobního řetězce tvrdily, že uložení antidumpingových opatření by negativně ovlivnilo jejich podnikatelské činnosti, neboť ČLR je jejich hlavním vývozním trhem. Bylo uváděno, že cla by výrazně omezila dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie, a v důsledku toho by ČLR omezila dovoz polykrystalického křemíku a výrobního zařízení z Unie. V důsledku toho by hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie údajně musely omezit rozsah svých podnikatelských činností a snížit zaměstnanost.
(239)
Především je třeba podotknout, že cílem cla není vyloučit čínský dovoz dotčeného výrobku, ale obnovit spravedlivé podmínky na trhu. Čínský dovoz by tak měl i nadále v určité míře zásobovat trh Unie, ale za přiměřené ceny. Ostatně šetření ukázalo, že hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie působí celosvětově na různých vnitrostátních trzích, a proto nejsou závislí výlučně na svém vývozu do ČLR. Lze tedy důvodně předpokládat, že na globálním fotovoltaickém trhu budou hospodářské subjekty na počátku výrobního řetězce z Unie pravděpodobně schopny případný pokles vývozu do ČLR nahradit vývozem na ostatní trhy, které v souladu s očekáváními veřejně dostupných studií o trzích mají růst. V každém případě se na čínském fotovoltaickém trhu již nyní projevuje značný nadbytek výrobní kapacity, a proto je sporné, zda by výrobci strojních zařízení v Unii z krátkodobého a střednědobého hlediska byli schopni prodávat mnohem více výrobního zařízení.
(240)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dopad antidumpingových cel na výrobce strojního zařízení by nebyl významný, avšak dopad na dodavatele surovin, s ohledem na možné snížení jejich prodeje do Číny, z krátkodobého hlediska negativní být může.
5. Zájem hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie
(241)
Hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie působí hlavně v oblasti přípravy projektů, odbytu, komunikací a montáže fotovoltaických zařízení Od hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie přišlo 13 odpovědí na dotazník pro hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie, ale pouze sedm bylo dostatečně úplných a umožňovalo smysluplné posouzení. Byly provedeny dvě inspekce na místě, které se zaměřily na přípravu projektů v oblasti fotovoltaických zařízení a montáž tohoto zařízení. Při analýze odpovědí na dotazník obdržených od 36 spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení, se ukázalo, že určitý počet z nich musí být ve skutečnosti zařazen do kategorie hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie, neboť jejich hlavní činností je montáž. Tato otázka bude ještě zkoumána v dalším průběhu šetření.
(242)
Podíl činnosti hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie, která souvisí s výrobkem, který je předmětem šetření, na jejich celkové činnosti je celkově různý. V průměru v šetřeném období představoval tento podíl 41 %. Ziskovost spolupracujících hospodářských subjektů v souvislosti s výrobkem, který je předmětem šetření, v období šetření činila v průměru 11 %. Pokud jde o pracovní místa, v období šetření zaměstnávalo těchto sedm spolupracujících hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie přibližně 550 osob.
(243)
Bylo vzneseno tvrzení, že antidumpingová opatření nejsou v zájmu Unie, neboť zvýší cenu modulů, což odradí konečné uživatele/spotřebitele od toho, aby si tato zařízení pořizovali. Vzhledem k tomu by hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie měly mnohem méně zakázek a musely by činnost svých podniků omezit. Toto hodnocení vycházelo ze studie zveřejněné výzkumným ústavem Prognos o možné ztrátě pracovních míst, jež byla předložena v průběhu šetření. Uvedená studie předpovídá, že v případě uložení cel bude ohrožena velká většina pracovních míst na fotovoltaickém trhu EU. Studie používá odhad Evropské asociace fotovoltaického průmyslu (EPIA), podle něhož celkový počet přímých pracovních míst existujících na všech úrovních fotovoltaického trhu Unie včetně výrobců v Unii, dovozců, hospodářských subjektů na počátku výrobního řetězce a hospodářských subjektů navazujících na výrobní odvětví Unie činí 265 000 pracovních míst. Studie ústavu Prognos, která jako výchozí bod používá odhad celkového počtu přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky z roku 2011, dochází k závěru, že v závislosti na výši cla bude během tří let ztraceno až 242 000 pracovních míst z celkového počtu 265 000 pracovních míst. K většině ztrát pracovních míst údajně dojde na navazujícím trhu, který podle údajů ústavu Prognos v roce 2011 zaměstnával přibližně 220 000 osob.
(244)
Šetření výše uvedený scénář nepotvrdilo a poukázalo na to, že na fotovoltaickém trhu Unie existoval v roce 2011, během období šetření a v roce 2012 mnohem menší počet přímých pracovních míst.
(245)
Šetření v první řadě vyvolalo pochybnosti o správnosti celkového počtu přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky odhadovaného evropskou fotovoltaickou asociací. Zejména při inspekci na místě provedené v EPIA se ukázalo, že podklady, jež vedly k závěru o 265 000 pracovních místech, byly nepřesné a takový závěr neumožňovaly. Informace získané při inspekci na místě ve skutečnosti ukazují, že počet přímých pracovních míst v oblasti fotovoltaiky vypočítaný pro rok 2011 by vykazoval statistickou odchylku až 20 %. Uvedený odhad navíc zahrnuje zaměstnanost v jiných evropských zemích mimo Evropskou unii a zaměstnanost související s produktem z tenkého filmu, na který se toto šetření nevztahuje.
(246)
Nehledě na tyto pochybnosti, i kdyby byl pro účely analýzy dopadu navržených opatření použit původní odhad, je nutno poznamenat toto: odhad se týká pracovních míst v oblasti evropské fotovoltaiky v roce 2011, kteréžto období odpovídalo velmi vysokému počtu fotovoltaických zařízení instalovaných v uvedeném roce v EU (přibližně 20 GW). Lze tedy předpokládat, že vzhledem ke snížení počtu instalovaných zařízení, který v období šetření dosáhl přibližně 17,5 GW a v roce 2012 dosáhl 15 GW, klesl odpovídajícím způsobem i počet pracovních míst, zejména v navazujících odvětvích, který je přímo úměrný úrovni instalací. Veřejně dostupný odborný tisk v této souvislosti poukázal na to, že v Německu, které je největším vnitrostátním trhem, zaměstnanost v odvětví fotovoltaiky mezi lety 2011 a 2012 klesla ze 128 000 na 100 000 osob, včetně pracovních míst u výrobců. Šetření dále vyvolalo vážné pochyby ohledně toho, zda tento počet zahrnoval pouze pracovní místa s plným úvazkem vyčleněná výlučně pro výrobu fotovoltaických zařízení. V této souvislosti šetření odhalilo, že zejména na navazujícím trhu (montáž) představuje činnost v oblasti fotovoltaiky zpravidla pouze část mnohem širší podnikatelské aktivity, přičemž hlavní činností bývá montáž v oblasti topení nebo elektřiny, instalatérství atd.
(247)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pravděpodobné, že uložení opatření může vést ke zvýšení cen výrobku, který je předmětem šetření, v Unii, a z krátkodobého hlediska tak může vést ke snížení instalace fotovoltaických zařízení. Nicméně pracovní místa v této části trhu mohou být negativně ovlivněna jen v omezeném rozsahu, a to vzhledem k následujícím skutečnostem. Za prvé činnost související s fotovoltaikou přinejmenším v některých montážních organizacích představuje pouze část jejich podnikatelských činností a je také sezonní. Montážní organizace by proto za situace snížené poptávky po fovoltaických zařízeních měly být schopny vykonávat jiné činnosti. Jelikož cíle v oblasti obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti stanovené na úrovni EU jsou pro členské státy právně závazné, je třeba očekávat, že snížená poptávka po solárních zařízeních bude mít za následek zvýšení poptávky po jiných formách elektrické energie z obnovitelných zdrojů a v oblasti energetické účinnosti. Mnozí zaměstnanci v odvětví navazujícím na výrobní odvětví Unie pravděpodobně disponují potřebnými dovednostmi, aby zvýšení poptávky v těchto blízkých odvětvích dokázali využít. Za druhé vzhledem ke stávajícím ziskům na navazujícím trhu (viz 242. bod odůvodnění výše) by subjekty zabývající se montáží měly být schopny část růstu cen absorbovat, a omezit tak dopad na konečné ceny a na poptávku po fotovoltaických zařízeních.
(248)
Nezávisle na uložení cel veřejně dostupné prognózy poptávky po fotovoltaických zařízeních uvádějí, že v roce 2013 pravděpodobně dojde ke snížení poptávky, s výkonem instalovaným v roce 2013 mezi 9,8 GW a 16,5 GW, což by pravděpodobně mělo v každém případě negativní dopad na počet pracovních míst na navazujícím trhu.
(249)
A konečně je třeba podotknout, že k tomuto růstu cen fotovoltaických zařízení by pravděpodobně došlo v každém případě, neboť výroba v ČLR pro dodávky na trh Unie je, jak se zdá, do značné míry ztrátová, což je neudržitelná situace.
(250)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že dopad antidumpingových cel na hospodářské subjekty navazující na výrobní odvětví Unie by z krátkodobého hlediska byl omezeně negativní, s ohledem na vyšší počet smluvně zajištěných montáží než v opačném (kontrafaktuálním) scénáři, který předpovídají významná výzkumná střediska, a v míře, v jaké tato cla nemohou být hospodářskými subjekty navazujícími na výrobní odvětví Unie absorbována. I přes možné snížení poptávky po fotovoltaických zařízeních by montážní organizace měly být schopny provádět jiné činnosti související buď s jinými obnovitelnými zdroji energie, nebo s primární podnikatelskou činností, jak je uvedeno výše.
6. Zájem konečných uživatelů (spotřebitelů)
(251)
Žádná strana přímo zastupující konečné uživatele, jako sdružení spotřebitelů, nepodala připomínky. V daném případě se odkazuje na dva druhy konečných uživatelů: spotřebitele (domácnosti) a další konečné uživatele (např. instituce, společnosti). Šetření zjistilo, že pouze přibližně jedna čtvrtina stávajících fotovoltaických zařízení v Unii (takzvaná střešní, menší zařízení) byla objednána spotřebiteli. Ostatní zařízení (montovaná na zemi, průmyslová a komerční zařízení, která jsou mnohem větší) byla objednána jinými konečnými spotřebiteli.
(252)
Některé strany tvrdily, že v případě uložení antidumpingových cel by spotřebitele postihlo zvýšení cen fotovoltaických modulů. Lze očekávat, že v důsledku cel by ceny fotovoltaických modulů na trhu EU poněkud vzrostly, avšak je pravděpodobné, že spotřebitelů a jiných konečných uživatelů by se to dotklo jen v omezené míře, protože šetření ukázalo, že cena modulu představuje nanejvýš 50 % z celkových nákladů na pořízení fotovoltaického zařízení. Vzhledem k ziskovým rozpětím společností připravujících projekty a montážních organizací lze důvodně předpokládat, že případný růst cen modulů pro uživatele může být přinejmenším zčásti absorbován, a tedy zmírněn. Na základě dostupných údajů se vyvozuje předběžný závěr, že dodavatelský řetězec přinejmenším zčásti absorbuje opatření s navrhovanou výší cla, a opatření tudíž nemusí mít nutně za následek vyšší maloobchodní ceny pro spotřebitele.
(253)
Dále je třeba podotknout, že pokud by cla nebyla uložena, pravděpodobný zánik výrobního odvětví Unie by mohl vést k tomu, že spotřebitelé budou mít do budoucna k dispozici pouze jeden zdroj dodávek modulů. V rámci tohoto scénáře by čínští vyvážející výrobci byli schopni dále posilovat svou, již tak velmi silnou, pozici na trhu a to by také v krátkodobém výhledu mohlo vést ke zvýšeným cenám ke škodě spotřebitelů/konečných uživatelů. Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že výroba v ČLR je ztrátová, by ke zvýšení cen, jak je uvedeno výše, pravděpodobně došlo v každém případě.
(254)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově by uložení opatření mělo omezený dopad na spotřebitele a konečné uživatele. A to bez ohledu na vliv vnitrostátních režimů podpory k povzbuzení poptávky po fotovoltaických zařízeních, jak je uvedeno v 182. bodě odůvodnění výše. Budou-li vnitrostátní režimy podpory přizpůsobeny vyšším cenám solárních panelů (prostřednictvím vyšších zaručených výkupních cen), může byt dopad na spotřebitele nulový.
7. Jiná tvrzení
(255)
Některé strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie není schopno zásobovat trh EU v požadovaném množství, a budou-li uložena antidumpingová cla, existuje vážné riziko nedostatku v EU, což může vést k dalšímu růstu cen dotčeného výrobku.
(256)
Šetření shledalo, že toto tvrzení není opodstatněné. Výrobní odvětví Unie má od roku 2009 nedostatečně využívané výrobní kapacity. V období šetření činila míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu modulů 41 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 5,7 GW; míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu článků činila 63 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 1,2 GW, a míra využití výrobní kapacity Unie pro výrobu destiček činila 55 %, s další rezervní kapacitou přibližně ve výši 1,6 GW. Díky této rezervní kapacitě by proto výrobní odvětví Unie z krátkodobého hlediska bylo schopno soutěžit o další část trhu. Také ze střednědobého hlediska lze důvodně předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude rozšiřovat svou výrobní kapacitu, aby mohlo dosáhnout větších úspor z rozsahu a zajistit další snižování cen. Ostatně ve světě existují i další zdroje dodávek, které působí na trhu Unie a které v případě poklesu dovozu čínských výrobků budou schopny soutěžit o trh Unie. Šetření odhalilo, že stávající rezervní kapacita jiné než čínské výroby mimo EU činila v období šetření u modulů 5,6 GW, u článků 6 GW a u destiček 6 GW. Lze proto dospět k závěru, že vzhledem k prognózám poptávky po fotovoltaických zařízeních v EU v roce 2013 (mezi 9,8 GW a 16,5 GW) a v roce 2014 (mezi 9 GW a 17,1 GW) zveřejněným významnými výzkumnými středisky, jako EPIA, je celková rezervní kapacita EU a třetích výrobců mimo EU dostačující, aby v krátkodobém výhledu nahradila případný výpadek čínských dovozů.
(257)
Některé strany rovněž tvrdily, že uložení antidumpingových cel na dotčený výrobek poškodí rozvoj fotovoltaického trhu v Evropě, a že tudíž nebudou dosaženy cíle strategie Evropa 2020 týkající se obnovitelných zdrojů energie a snížení emisí skleníkových plynů v EU.
(258)
Především je třeba uvést, že splnění cílů stanovených pro rok 2020 nezávisí výlučně na solární energii. Stejně důležité jsou i další ekologické zdroje energie, jako např.: energie získávaná pomocí větru, biomasy, vodní energie atd. Jelikož cíle pro rok 2020 nestanoví žádný konkrétní podíl solární energie, nepředpokládá se, že poněkud nižší počet fotovoltaických zařízení zvýší celkové náklady spojené s realizací strategie Evropa 2020. Kromě toho je cena solárních panelů pouze jedním z mnoha činitelů, které jsou podstatné pro rozvoj evropského odvětví výroby fotovoltaických zařízení. Stejně důležité jsou: příznivé právní a finanční podmínky na evropské úrovni a na úrovni členských států, lepší přístup k financování projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a investice do výzkumu a vývoje. Pokud jde o financování investic do solárních energií, dojde díky uložení cla ke zlepšení situace výrobního odvětví Unie i odvětví fotovoltaiky jako celku. Ve svém důsledku to pravděpodobně podpoří přístup výrobního odvětví Unie a investorů v odvětví fotovoltaiky ke kapitálu. A konečně je třeba znovu připomenout, že cílem tohoto cla není vyloučit čínský dovoz, ale obnovit korektní hospodářskou soutěž. Pokud by se cena dotčeného výrobku zvýšila, údaje o zisku dosahovaném na navazujícím trhu umožňují předpokládat, že tento růst cen by byl zčásti absorbován hospodářskými subjekty působícími na navazujícím trhu. Cena modulů pro konečné uživatele/spotřebitele by se proto neměla výrazně zvýšit, a poptávka po solárních zařízeních by mohla zůstat v předpovězeném rozmezí.
(259)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření by celkově nemělo výrazný nepříznivý dopad na jiné politiky EU.
8. Závěr ohledně zájmu Unie
(260)
Celkové pozitivní důsledky pro výrobní odvětví Unie převažují nad pravděpodobným negativním dopadem na jiné subjekty na fotovoltaickém trhu, včetně spotřebitelů/jiných konečných uživatelů.
(261)
Vzhledem k výše uvedené skutečnosti byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(262)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(263)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobcům v Unii, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(264)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého může přiměřeně dosáhnout toto výrobní odvětví u prodeje obdobného výrobku v Unii za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 10 % z obratu lze na základě informací uvedených v podnětu chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(265)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 10 % k výrobním nákladům výrobců v Unii zařazených do vzorku během období šetření.
(266)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, náležitě upravené o náklady na dovoz a celní poplatky, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného výrobci z Unie zařazenými do vzorku na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(267)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že by se měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(268)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce od vyvážejících výrobců z ČLR bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem, které byly buď zařazeny do vzorku, nebo během šetření spolupracovaly. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.
(269)
Pro spolupracující čínské společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku.
(270)
Navrhují se proto tyto sazby prozatímního antidumpingového cla:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Celní sazba
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Jiné spolupracující společnosti (příloha I)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Všechny ostatní společnosti
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Výše uvedená antidumpingová opatření se prozatímně stanoví ve formě valorických cel.
(272)
Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav zjištěný během šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyrobených těmito společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(273)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (8) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(274)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla stanovená pro všechny ostatní společnosti vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale i na ty výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(275)
Jak je uvedeno v oddíle 5 oznámení o zahájení řízení, Komise nyní zjišťuje, zda lze veškerý dovoz dotčeného výrobku z ČLR považovat za pocházející z ČLR. To je zvlášť důležité v případě modulů, které mohou obsahovat komponenty a části z různých zemí. Podle čl. 1 odst. 3 základního antidumpingového nařízení může být země vývozu dumpingového výrobku zemí jednající jako prostředník. Je třeba rovněž poznamenat, že podnět se týká dovozu z Číny, aniž by byl blíže určen původ takových zásilek. A konečně v rámci antidumpingových šetření a šetření o vyrovnávacích clech, která provedly USA a která se týkala téhož výrobku dováženého z ČLR, byla zdůrazněna složitost výrobních a montážních operací, které mohou či nemusí být dostačující pro určení původu (9). S ohledem na tyto úvahy, a aniž je dotčen závěr, který bude v této záležitosti s definitivní platností učiněn, se považuje za vhodné, aby výrobek, který je předmětem šetření, pocházející nebo odesílaný z Číny podléhal prozatímním opatřením, pokud se nejedná o výrobek v tranzitu ve smyslu článku V dohody GATT.
(276)
Jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění výše, Komise zavedla nařízením (EU) č. 182/2013 celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího nebo odesílaného z ČLR. Cílem bylo umožnit zpětné uplatnění antidumpingových opatření podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení a vyrovnávacích opatření podle čl. 16 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní antisubvenční nařízení“) (10).
(277)
Pokud jde o současné antidumpingové šetření, a vzhledem k výše uvedeným zjištěním by celní evidence dovozu za účelem antidumpingového šetření v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení měla být zastavena.
(278)
Co se týká souběžného antisubvenčního šetření, jež v souladu s článkem 10 základního antisubvenčního nařízení zahájila Komise prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 8. listopadu 2012 v Úředním věstníku Evropské unie (11), měla by celní evidence dovozu podle čl. 24 odst. 5 základního antisubvenčního nařízení pokračovat.
(279)
V této fázi řízení nelze přijmout žádné rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření.
(280)
Vzhledem k výjimečným okolnostem stávajícího řízení, zvláště tedy proto, že se vztahuje na výrobek určený pro trh, jenž vyžaduje stabilitu dodávek v krátkodobém horizontu, považuje se za vhodné zavést prozatímní antidumpingová opatření postupně. Jelikož zvláště výrobní odvětví Unie utrpělo újmu v důsledku nekalých obchodních praktik dotčené země v období šetření, výrobci v Unii nemohou okamžitě dodat nezbytná množství, pokud v důsledku zavedení opatření dojde ke snížení úrovně dovozu. Postupné zavedení antidumpingového cla umožní výrobnímu odvětví Unie v krátkodobém horizontu zvýšit nabídku. Kromě toho tím, že se výrobnímu odvětví Unie poskytne dostatečná doba ke zvýšení úrovně výroby, dostupnost dotčeného výrobku zůstane na přiměřené úrovni, aby mohla uspokojit poptávku. Proto se považuje za vhodné zavést clo ve dvou krocích.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(281)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, ve které mohou zúčastněné strany, jež se samy přihlásily ve lhůtě uvedené v nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Dále je třeba uvést, že závěry o uložení cla učiněné pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a mohou být přezkoumány za účelem uložení jakéhokoliv konečného cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní dumpingové clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů nebo panelů a článků a destiček typů používaných v krystalických křemíkových fotovoltaických modulech nebo panelech (tloušťka článků a destiček nepřesahuje 400 mikrometrů), v současnosti kódů KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (kódy TARIC 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky, ledaže by byly v tranzitu ve smyslu článku V GATT.
Z definice dotčeného výrobku jsou vyloučeny tyto typy výrobků:
-
přenosné solární nabíječky skládající se z méně než šesti článků a napájející přístroje elektřinou nebo sloužící k nabití baterií,
-
produkty z tenkého fotovoltaického filmu,
-
krystalické křemíkové fotovoltaické výrobky, jež jsou trvale zabudovány do elektrických spotřebičů, jež mají jinou funkci než výrobu elektrické energie a které spotřebovávají elektřinu vyrobenou zabudovaným(i) krystalickým(i) křemíkovým(i) fotovoltaickým(i) článkem (články).
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
i)
od vstupu tohoto nařízení v platnost do 5. srpna 2013:
Společnost
Celní sazba
Všechny společnosti
11,8 %
ii)
od 6. srpna 2013:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd.;
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.;
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.;
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.;
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.;
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.;
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.;
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.;
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.;
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.;
Suntech Power Co., Ltd.;
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.;
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.;
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.
48,6 %
B796
Yingli Energy (China) Co. Ltd;
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.;
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Společnosti uvedené v příloze
47,6 %
Všechny ostatní společnosti
67,9 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Nařízení (EU) č. 182/2013 se mění takto:
1)
Vkládá se nový nadpis G a nový 22. bod odůvodnění, které znějí:
„G. UKONČENÍ CELNÍ EVIDENCE PRO ÚČELY OCHRANY PŘED DUMPINGOVÝM DOVOZEM
(22)
Od 6. června 2013 je ochrana před dumpingovým dovozem zajištěna prozatímním antidumpingovým clem. Celní evidence dovozu pro účely ochrany před dumpingovým dovozem proto již není nutná.“
2)
V článku 1 se zrušují slova „čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009 a“.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. června 2013.
UREDBA KOMISIJE (EU) št. 513/2013
z dne 4. junija 2013
o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic in rezin) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslani ter o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2013 ter o uvedbi registracije tega uvoza s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki je od tam poslan
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), ter zlasti člena 7 in člena 14(5) Uredbe,
po posvetovanju s Svetovalnim odborom,
ob upoštevanju naslednjega:
A. POSTOPEK
1. Začetek
(1)
Evropska komisija („Komisija“) je 6. septembra 2012 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (2) („obvestilo o začetku“), napovedala začetek protidampinškega postopka glede uvoza fotonapetostnih modulov in ključnih sestavnih delov na osnovi kristalnega silicija (tj. celice in rezine) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „zadevna država“) v Evropsko unijo („Unija“).
(2)
Preiskava je bila uvedena na podlagi pritožbe, ki jo je 25. julija 2012 vložilo združenje EU ProSun („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje Unije fotonapetostnih modulov in ključnih sestavnih delov na osnovi kristalnega silicija. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o dampingu navedenega izdelka in o znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za utemeljitev začetka preiskave.
2. Registracija
(3)
Na podlagi zahtevka pritožnika, podprtega z zahtevanimi dokazili, je Komisija 1. marca 2013 sprejela Uredbo (EU) št. 182/2013 o registraciji uvoza fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic in rezin) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslani (3), ki se uporablja od 6. marca 2013.
3. Strani, ki jih postopek zadeva
(4)
Komisija je o začetku preiskave uradno obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike, organe LRK in znane uvoznike. Komisija je obvestila tudi proizvajalce iz ZDA, ki je bila predvidena kot možna primerljiva država.
(5)
Zainteresirane strani so imele možnost, da pisno predstavijo svoja stališča in da v roku, ki je določen v obvestilu o začetku, zahtevajo zaslišanje. Vsem zainteresiranim stranem, ki so zahtevale zaslišanje in dokazale, da zanj obstajajo posebni razlogi, je bilo zaslišanje odobreno.
(6)
Zaradi velikega števila proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije, vključenih v preiskavo, in da bi se preiskava zaključila v predpisanih rokih, je Komisija v obvestilu o začetku napovedala, da bo izbrala vzorec v skladu s členom 17 osnovne uredbe in tako smiselno omejila število proizvajalcev izvoznikov v zadevni državi, nepovezanih uvoznikov in proizvajalcev Unije, ki jih bo preiskala (postopek se imenuje „vzorčenje“).
(a) Vzorčenje proizvajalcev Unije
(7)
Komisija je v obvestilu o začetku sporočila, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Vsi znani proizvajalci Unije in znana združenja proizvajalcev so bili obveščeni o izboru začasnega vzorca proizvajalcev Unije. Ta začasni vzorec je bil sestavljen iz devetih proizvajalcev Unije od približno 220 proizvajalcev Unije, za katere je bilo pred začetkom preiskave znano, da proizvajajo podobni izdelek (glej uvodno izjavo 26), ki so bili izbrani na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje ob upoštevanju obsega prodaje in zemljepisne lege ter jih je bilo mogoče ustrezno preiskati v razpoložljivem času. Zagotovljeno je bilo, da je vzorec zajemal vertikalno integrirane in neintegrirane proizvajalce Unije. Zainteresirane strani so bile tudi pozvane, naj izrazijo svoja stališča o začasnem vzorcu. Več zainteresiranih strani je predložilo pripombe o začasnem vzorcu, ena stran pa je zahtevala zaslišanje pri pooblaščencu za zaslišanje.
(8)
Več zainteresiranih strani je podalo naslednje ugovore glede začasnega vzorca proizvajalcev Unije:
(i)
Nekaj strani je pripomnilo, da so omejene informacije v zvezi z začasno izbranim vzorcem nezadostne in da zato ne morejo podati smiselnih pripomb o predlaganem vzorcu. Zlasti so očitale, da je identiteta proizvajalcev Unije zaupna, ter zahtevale, naj se razkrijejo države članice, v katerih so sedeži proizvajalcev Unije, in deleži proizvodnje izbranih proizvajalcev Unije glede na celotni obseg proizvodnje fotonapetostnih modulov, celic in rezin ter odstotki proizvodnje in prodaje za posamezne vzorčene družbe in za vzorec kot celoto.
(ii)
Izpodbijale so metodo za izbor vzorca, saj naj bi „zamešala tri različne korake“, in sicer podporo za začetek preiskave, opredelitev industrije Unije in vzorčenje. Zato so trdile, da ni jasno, ali je bila industrija Unije ob izboru vzorca že opredeljena in ali se vzorec lahko šteje za reprezentativnega. Brez opredelitve industrije Unije v fazi vzorčenja zainteresirane strani niso mogle preveriti, ali je začasni vzorec reprezentativen in ali je na podlagi vzorca mogoče pravilno oceniti stanje industrije Unije v obdobju preiskave, kot je navedeno v uvodni izjavi 19. Poleg tega so trdile, da je neprimerno izbrati začasni vzorec na podlagi odgovorov proizvajalcev Unije na proučitev podpore za začetek preiskave.
(iii)
Trdile so tudi, da je bil začasni vzorec izbran zgolj na podlagi družb, ki so izrazile svojo podporo sedanji preiskavi.
(iv)
Ena stran je trdila, da bi lahko bil obseg proizvodnje rezin in celic glede na to, da začasni vzorec vključuje vertikalno integrirane družbe, štet dvakrat ali trikrat, kar vzbuja dvom o splošni reprezentativnosti vzorca. Zahtevala je, naj se za vertikalno integrirane proizvajalce šteje samo obseg proizvodnje modulov, ne pa obseg proizvodnje celic in rezin.
(v)
Ista stran je trdila, da so podatki, na katerih je temeljila izbira vzorca, vsaj delno nezanesljivi, kar bi lahko vplivalo na reprezentativnost začasnega vzorca kot celote.
(vi)
Ena stran je predložila seznam, v katerem naj bi bilo navedenih približno 150 dodatnih proizvajalcev podobnega izdelka v Uniji, in trdila, da bi se morali ti upoštevati pri izboru vzorca proizvajalcev Unije.
(9)
Argumenti strani so bili obravnavani na naslednji način:
(i)
Proizvajalci Unije so zahtevali, naj njihova imena ostanejo zaupna zaradi nevarnosti povračilnih ukrepov. Res so obstajale grožnje proizvajalcem Unije, ki bi lahko ogrozile njihovo poslovanje v Uniji in zunaj nje. Komisija je menila, da so te zahteve dovolj utemeljene za odobritev. Razkritje lokacije ali proizvodnega in prodajnega deleža posameznih izbranih proizvajalcev Unije v vzorcu bi lahko razkrilo identiteto zadevnega proizvajalca, zato je bilo treba zahtevke v zvezi s tem zavrniti.
(ii)
Komisija ni „zamešala“ določitve podpore za začetek preiskave, določitve industrije Unije in izbora začasnega vzorca, saj so ti koraki ostali medsebojno neodvisni in se je o njih odločalo ločeno. Ni bilo prikazano, v kolikšni meri naj bi uporaba podatkov o proizvodnji in prodaji, ki so jih predložili proizvajalci Unije zaradi proučitve podpore za začetek preiskave, vplivala na reprezentativnost vzorca. Na začetku je bila industrija Unije res začasno opredeljena. Vse razpoložljive informacije o proizvajalcih Unije, vključno z informacijami iz pritožbe in podatki, pridobljenimi od proizvajalcev Unije in drugih strani pred začetkom preiskave, so se uporabile za začasno določitev celotne proizvodnje Unije v obdobju preiskave, kot je navedeno v uvodni izjavi 19.
(iii)
Vsi proizvajalci Unije, ki so odgovorili na vprašanja v zvezi s podporo za začetek preiskave, so bili obravnavani za vključitev v vzorec, in sicer ne glede na to, ali so podpirali preiskavo ali ji nasprotovali ali o njej niso izrazili mnenja, zato je bila ta trditev zavrnjena.
(iv)
Vprašanje dvojnega/trojnega štetja se je obravnavalo ob izbiri začasnega vzorca. Zdelo se je, da se zaradi izključitve proizvodnje in prodaje rezin in celic vertikalno integriranih proizvajalcev Unije ne bi upošteval del proizvodnje rezin in celic, prodanih na prostem trgu. Zato se je štelo, da izključitev prodaje rezin in celic iz skupnega obsega proizvodnje ne bi nujno pomenila bolj reprezentativnega vzorca. Poleg tega je bila reprezentativnost vzorca določena tudi na podlagi zemljepisne porazdelitve in uravnotežene zastopanosti vertikalno integriranih in neintegriranih proizvajalcev, in ne le na podlagi obsega proizvodnje. Relativna reprezentativnost obsega proizvodnje je bila izračunana na ravni posamezne vrste podobnega izdelka. Na tej podlagi se je štelo, da je bila metodologija za izbor začasnega vzorca primerna in da se vzorec zato šteje za reprezentativnega za celotno industrijo Unije izdelka v preiskavi. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(v)
Kar zadeva zanesljivost podatkov, je bil vzorec izbran na podlagi informacij, ki so bile na razpolago v času izbora vzorca, kot je določeno v členu 17(1) osnovne uredbe. Glede zanesljivosti podatkov, uporabljenih v podporo za začetek preiskave, v preiskavi niso bili odkriti nobeni dokazi o bistveni pomanjkljivosti podatkov, zbranih pred začetkom. Zato se lahko upravičeno domneva, da je bila podlaga, na kateri je bil izbran začasni vzorec, dovolj zanesljiva. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(vi)
Glede seznama dodatnih približno 150 proizvajalcev Unije je treba opomniti, da so bile te informacije predložene krepko po roku, do katerega bi morale zainteresirane strani predložiti svoje pripombe v zvezi z začasnim vzorcem ter do katerega bi se morali javiti proizvajalci Unije in zahtevati vključitev v vzorec. Poleg tega je Komisija v času izbora vzorca dejansko vedela za okoli 30 proizvajalcev Unije s tega seznama. Nadalje so bili pri izboru vzorca upoštevani vsi proizvajalci Unije, ki so se javili po objavi obvestila o začetku. Na podlagi tega reprezentativnost vzorca ni bila okrnjena. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(10)
Po prejemu pripomb je bila sestava vzorca spremenjena, ker je kazalo, da ena od izbranih družb ne bi mogla v celoti sodelovati. Izbran je bil dodaten proizvajalec Unije, da bi se ohranila ustrezna reprezentativnost vzorca. Ta spremenjeni vzorec je bil torej sestavljen iz desetih družb, izbranih na podlagi največjega reprezentativnega obsega za vsako raven proizvodnje ob upoštevanju obsega prodaje na trgu EU in zemljepisne lege, ki jih je bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Tako je spremenjeni vzorec proizvajalcev Unije, izražen kot odstotek skupne proizvodnje Unije, pomenil med 18 % in 21 % proizvodnje modulov, med 17 % in 24 % proizvodnje celic in med 28 % in 35 % proizvodnje rezin, zajemal pa je vertikalno integrirane in neintegrirane proizvajalce. Glede na to, da bi natančen odstotek omogočal izračun obsega proizvodnje omenjenega dodatnega proizvajalca Unije in s tem tudi določitev njegove identitete, natančnega odstotka ni bilo mogoče razkriti.
(b) Vzorčenje nepovezanih uvoznikov
(11)
Zaradi morebitnega velikega števila nepovezanih uvoznikov je bilo v obvestilu o začetku predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse uvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z izdelkom v preiskavi v obdobju preiskave, kot je navedeno v uvodni izjavi 19.
(12)
Od približno 250 nepovezanih uvoznikov, ki jih je navedel pritožnik in na katere se je obrnila Komisija, je šestintrideset strani izpolnilo obrazec za vzorčenje, ki je bil priložen obvestilu o začetku, in sicer jih je bilo petintrideset izpolnjenih za module, samo en za celice in noben za rezine. Vzorec je bil izbran v skladu s členom 17 osnovne uredbe, da bi se zajel največji reprezentativni obseg uvoza, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Na tej podlagi je Komisija izbrala vzorec treh nepovezanih uvoznikov za module in enega za celice. Komisija se je na podlagi prejetih pripomb odločila, da bo v vzorec vključila še enega nepovezanega uvoznika za module. Ta družba se je javila in trdila, da njena raven dejavnosti upravičuje vključitev v vzorec. Zato so bili njeni prvotno predloženi podatki ponovno pregledani in izkazalo se je, da je v zvezi z obsegom uvoza, ki ga je sporočil zadevni uvoznik, prišlo do stvarne napake. Na podlagi tega je bila zadevna družba vključena v vzorec nepovezanih uvoznikov. Poleg tega dve družbi, ki sta bili prvotno izbrani v vzorec, nista predložili izpolnjenih vprašalnikov, zato se je zanju štelo, da ne sodelujeta v preiskavi, in sta bili izključeni iz vzorca nepovezanih uvoznikov. Torej je bil vzorec nepovezanih uvoznikov sestavljen iz dveh uvoznikov za module in enega uvoznika za celice ter je predstavljal približno 2-5 % celotnega uvoza iz zadevne države. Po prejemu izpolnjenih vprašalnikov pa se je izkazalo, da je osrednja dejavnost dveh od treh uvoznikov dejansko nameščanje sončnih naprav in ne trgovanje z zadevnim izdelkom. Preiskava je razkrila, da je večina uvoza zadevnega izdelka na trg Unije vstopila prek družb, povezanih s proizvajalci izvozniki v LRK, ali prek monterjev ali razvijalcev projektov. V teh okoliščinah se je začasno štelo, da je vzorec reprezentativen. Komisija pa se bo v nadaljevanju preiskave obrnila na dodatne sodelujoče nepovezane uvoznike, da bi preverila, ali jih je mogoče opredeliti kot uvoznike, in proučila, ali je velikost vzorca mogoče povečati.
(c) Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov
(13)
Zaradi očitno velikega števila proizvajalcev izvoznikov je bilo v obvestilu o začetku postopka za ugotavljanje dampinga predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike pozvala, naj se ji javijo in predložijo, kot je določeno v obvestilu o začetku, osnovne informacije o svojih dejavnostih v zvezi z izdelkom v preiskavi v obdobju preiskave, kot je navedeno v uvodni izjavi 19. Opravljeno je bilo tudi posvetovanje z organi zadevne države.
(14)
Kar 135 kitajskih proizvajalcev izvoznikov (pogosto skupin več družb) se je javilo za vzorčenje. Sodelujoče družbe predstavljajo 80 % celotne kitajske izvozne vrednosti. Izbrani vzorec sedmih skupin družb je sestavljen iz treh sodelujočih izvoznikov z največjim obsegom izvoza modulov, dveh sodelujočih izvoznikov z največjim obsegom izvoza celic in dveh sodelujočih izvoznikov z največjim obsegom izvoza rezin.
(d) Izpolnjeni vprašalniki in preveritve
(15)
Komisija je poslala vprašalnike vsem vzorčenim kitajskim proizvajalcem izvoznikom in vzorčenim proizvajalcem Unije, vzorčenim nepovezanim uvoznikom in gospodarskim subjektom, ki so višje ali nižje v prodajni verigi, ter njihovim združenjem, ki so se javili v roku iz obvestila o začetku. Komisija se je obrnila tudi na reprezentativno združenje potrošnikov.
(16)
Izpolnjene vprašalnike so poslali vsi vzorčeni kitajski proizvajalci izvozniki, vsi vzorčeni proizvajalci Unije, trije vzorčeni nepovezani uvozniki Unije in enaindvajset gospodarskih subjektov, ki so višje ali nižje v prodajni verigi, ter tri njihova združenja.
(17)
Komisija je zbrala in preverila vse informacije, za katere je menila, da so potrebne za začasno ugotovitev dampinga, nastale škode in interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih (skupin) družb:
(a)
proizvajalci Unije
-
preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih desetih vzorčenih proizvajalcev Unije
(b)
proizvajalci izvozniki iz LRK
-
Changzhou Trina Solar Energy Co Ltd, LRK
-
Delsolar (Wujiang) Co Ltd, LRK
-
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co Ltd, LRK
-
JingAo Group, LRK
-
Jinzhou Yangguang Energy, LRK
-
Wuxi Suntech Power Co Ltd, LRK
-
Yingli Green Energy Holding Company, LRK
(c)
povezani uvozniki v Uniji
-
Yingli Green Energy Greece Sales GmbH, Munich, Nemčija
-
LDK Solar Italia S.r.l., San Zenone degli Ezzelini (TV), Italija
-
Delta Energy Systems S.r.l., Rome, Italija
-
Sunways AG, Konstanz, Nemčija
-
JA Solar GmbH, Munich, Nemčija
(d)
povezani trgovci/uvozniki zunaj Unije
-
Delsolar Co Ltd, Zhunan City, Tajvan
-
JA Solar Hong Kong Ltd, PUO Hongkong
-
Wealthy Rise International Ltd, PUO Hongkong
-
Suntech Power International Ltd, Schaffhausen, Švica
-
Trina Solar (Schweiz) AG, Wallisellen, Švica
(e)
nepovezani uvoznik v Uniji
-
IBC AG, Bad Staffelstein, Nemčija
(f)
gospodarski subjekti, ki so višje v prodajni verigi
-
Roth & Rau AG, Hohenstein-Ernsthal, Nemčija
-
WACKER Chemie AG, Burghausen, Nemčija
(g)
gospodarski subjekti, ki so nižje v prodajni verigi
-
Juwi Solar GmbH, Worrstadt, Nemčija
-
ValSolar SL, Badajoz, Španija
(h)
združenja
-
EPIA, Brussels, Belgija.
(18)
Ker je bilo treba določiti normalno vrednost za proizvajalce izvoznike iz LRK za primer, da jim TGO ne bi bila odobrena, je bil opravljen preveritveni obisk za določitev normalne vrednosti na podlagi podatkov iz Indije kot primerljive države, in sicer v prostorih naslednjih družb:
-
EMMVEE Photovoltaic Power Private Limited, Bengaluru, Indija
-
Tata Power Solar Systems Limited, Bengaluru, Indija.
4. Obdobje preiskave in obravnavano obdobje
(19)
Preiskava dampinga in škode je zajela obdobje od 1. julija 2011 do 30. junija 2012 („obdobje preiskave“ ali „OP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je zajela obdobje od leta 2009 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).
B. ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK
1. Zadevni izdelek
(20)
Zadevni izdelek pomeni fotonapetostne module ali plošče na osnovi kristalnega silicija ter celice in rezine, ki se uporabljajo v fotonapetostnih modulih ali ploščah na osnovi kristalnega silicija, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslane. Celice in rezine so debeline največ 400 mikrometrov. Ta izdelek je trenutno uvrščen pod oznake KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 in ex 8541 40 90 („zadevni izdelek“).
(21)
Naslednje vrste izdelkov so izključene iz opredelitve zadevnega izdelka:
-
sončni napajalniki, ki so sestavljeni iz manj kot šest celic, so prenosni in z električno energijo napajajo naprave ali baterije,
-
tankoslojni fotonapetostni izdelki,
-
fotonapetostni izdelki na osnovi kristalnega silicija, ki so trajno vgrajeni v električne naprave, kadar funkcija električnih naprav ni proizvodnja električne energije in kadar se te električne naprave napajajo z električno energijo, ki jo proizvedejo integrirane fotonapetostne celice na osnovi kristalnega silicija.
(22)
Fotonapetostni moduli, celice in rezine pretvarjajo sončno svetlobo v električno energijo. Pretvorbo izvajajo celice, ki absorbirajo svetlobo in jo pretvarjajo v električno energijo prek kristalnega silicija.
(23)
Rezine so prvi korak v proizvodnem procesu. Izdelane so iz kristalnega silicija in so ključni sestavni del za proizvodnjo celic.
(24)
Najprej je treba kristalni silicij staliti, da nastanejo ingoti kristalnega silicija, ki se jih nareže na rezine. Rezine se obdelajo v zaporedju visokotehnoloških postopkov za obdelavo polprevodnikov, da se izdelajo delujoče sončne celice. Celice so drugi korak v proizvodnem procesu. Imajo pozitivno-negativne spoje, ki zbirajo in prenašajo električno energijo, ki jo ustvarja celica.
(25)
Moduli so tretji korak v proizvodnem procesu. Module sestavijo tako, da celice spojijo s ploščatimi žicami ali kovinskimi trakovi v nize celic. Nize nato laminirajo med ploščami. Večinoma se na vrhu uporablja steklo, na dnu pa polimerna hrbtna plošča. Običajno sestavijo okvirje, ki omogočajo namestitev na kraju samem (npr. na strehah). Moduli imajo lahko pretvornike.
2. Podobni izdelek
(26)
Preiskava je pokazala, da imajo zadevni izdelek, izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu Indije, ki se je štela za primerljivo državo za določitev normalne vrednosti, in izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti in enako osnovno končno uporabo. Zato se začasno obravnavajo kot podobni izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.
3. Zahtevki glede obsega izdelka
(i) Fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter končna uporaba
(27)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da preiskava ne more zajemati treh izdelkov z različnimi fizikalnimi, kemičnimi in tehničnimi lastnostmi in da bi zato morali biti moduli, celice in rezine obravnavani v treh ločenih preiskavah. Poleg tega so trdile, da ni jasno, ali preiskava zajema en sam izdelek ali tri ločene izdelke, in da zato nimajo zadostne možnosti, da bi branile svoje interese. Trdile so tudi, da bi se morale v primeru, da se monokristalne rezine ne izključijo iz preiskave, namesto tega izključiti rezine (glej uvodni izjavi 42 in 44).
(28)
Pri proizvodnji rezin, celic in modulov gre za en sam proizvodni proces z različnimi proizvodnimi stopnjami. Moduli, celice in rezine skupaj določajo lastnosti končnega izdelka (tj. modulov). Preiskava je pokazala, da je proizvodnja rezin in celic namenjena neposredno in izključno proizvodnji modulov; moduli, celice in rezine imajo enake fizikalne, kemične in tehnične lastnosti (ki jih določajo uporabljene surovine) ter enaka osnovna končna uporaba, in sicer se prodajajo za integracijo v fotonapetostne sončne sisteme. Delovanje modulov je neposredno povezano z delovanjem rezin in celic.
(29)
V obvestilu o začetku preiskave je jasno navedeno, da moduli, celice in rezine sestavljajo izdelek v preiskavi. Zainteresirane strani so torej imele zadostne možnosti, da branijo svoje interese na podlagi zadevnega izdelka, kot je bil opredeljen. Na podlagi tega so bili argumenti zavrnjeni.
(ii) Različne nomenklature
(30)
Strani so nadalje trdile, da modulov, celic in rezin ni mogoče obravnavati kot en sam izdelek, saj imajo različne osemmestne oznake KN, šestmestne podštevilke, štirimestne številke HS in dvomestne ravni poglavij, poleg tega pa so navedene v različnih oddelkih nomenklature HS. Ta argument je kot tak nepomemben za določitev obsega izdelka v protidampinški preiskavi, ki temelji na fizikalnih lastnostih zadevnega izdelka.
(iii) Dodana vrednost celic
(31)
Več strani je trdilo, da vrednost, dodana v procesu pretvorbe v celici, pomeni največji del vrednosti modula, zato je treba celice šteti kot ločen izdelek.
(32)
Preiskava je pokazala, da je proizvodnja celic najbolj tehnološko zahteven del proizvodnega procesa. Vendar je pokazala tudi, da so tri stopnje obdelave medsebojno povezane in da dodana vrednost ni koncentrirana v določeni stopnji proizvodnega procesa, ampak je porazdeljena po celotnem proizvodnem procesu. Na podlagi tega je bila trditev zavrnjena.
(iv) Ločeni prodajni trgi
(33)
Nekaj zainteresiranih strani je trdilo, da imajo moduli, celice in rezine ločene prodajne trge in da bi jih morali zato obravnavati kot različne izdelke, na kar naj bi kazalo tudi dejstvo, da veliko proizvajalcev ni vertikalno integriranih.
(34)
Modulov, celic in rezin ni mogoče obravnavati kot ločene izdelke, katerih cene nihajo zgolj v odvisnosti od tržnih dejavnikov. Pravzaprav so njihove cene med seboj tesno povezane in nanje vpliva cena polisilicija. Prav tako, kot je bilo pojasnjeno v uvodnih izjavah od 23 do 25, je zadevni izdelek proizveden v enem samem proizvodnem procesu z različnimi stopnjami. Dejstvo, da nekateri proizvajalci niso vertikalno integrirani, je zgolj posledica poslovne odločitve in ekonomij obsega ter ne razveljavi tega sklepa. Na podlagi tega se ta argument zavrne.
(v) Končna uporaba in medsebojna zamenljivost
(35)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da je treba module, celice in rezine obravnavati kot različne izdelke, ker imajo različno končno uporabo in niso medsebojno zamenljivi.
(36)
Kot je bilo omenjeno, je preiskava pokazala, da je proizvodni proces rezin, celic in modulov en sam proizvodni proces, zato zanj ne velja vprašanje medsebojne zamenljivosti med različnimi stopnjami enega samega proizvodnega procesa. Poleg tega imajo moduli, celice in rezine enako končno uporabo, in sicer pretvarjanje sončne svetlobe v električno energijo, torej jih ni mogoče uporabljati v druge namene.
(vi) Distribucijske poti
(37)
Ena zainteresirana stran je trdila, da moduli, celice in rezine nimajo istih distribucijskih poti in da jih zato ne bi smeli obravnavati kot en sam izdelek. Preiskava je pokazala, da se lahko moduli, celice in rezine distribuirajo po različnih ali podobnih distribucijskih poteh. Vendar pa so glavna merila za opredelitev enega samega izdelka enake fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enaka končna uporaba. Ob upoštevanju uvodnih izjav od 27 do 29 se zato sklene, da različne distribucijske poti niso odločilen element. Ta argument je zato treba zavrniti.
(vii) Dojemanje potrošnikov
(38)
Strani so trdile, da se moduli, celice in rezine glede na dojemanje potrošnikov močno razlikujejo, zato jih ne bi smeli obravnavati kot en sam izdelek.
(39)
Kot je bilo že omenjeno, so glavna merila za opredelitev enega samega izdelka enake fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enaka končna uporaba. Ob upoštevanju uvodnih izjav od 27 do 29 se zato sklene, da različno dojemanje potrošnikov ni odločilen element. Ta argument je zato treba zavrniti.
(viii) Tankoslojni izdelki
(40)
Ena zainteresirana stran je trdila, da bi bilo treba tankoslojne fotonapetostne izdelke vključiti v opredelitev zadevnega izdelka, saj naj bi imeli enake fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter enako osnovno končno uporabo.
(41)
Tankoslojni fotonapetostni izdelki so jasno izključeni iz opredelitve izdelka (glej uvodno izjavo 21). Dejansko imajo tankoslojni fotonapetostni izdelki drugačne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti v primerjavi z zadevnim izdelkom. Proizvedeni so v drugačnem proizvodnem procesu in ne vsebujejo kristalnega silicija, ki je glavna surovina za proizvodnjo modulov, celic in rezin. Imajo manjši izkoristek pretvorbe in manjšo izhodno moč, zato niso primerni za enako uporabo kot zadevni izdelek. Na podlagi tega se argumenti zavrnejo.
(ix) Izključitev monokristalnih rezin
(42)
Ena zainteresirana stran je trdila, da bi bilo treba monokristalne rezine izključiti iz opredelitve zadevnega izdelka, saj imajo drugačne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti kot multikristalne rezine. Trdila je, da se razlikujejo v strukturi kristalov, obliki in videzu. Poleg tega je trdila, da se monokristalne rezine v Uniji ne proizvajajo.
(43)
Preiskava je pokazala, da so monokristalne rezine boljše kakovosti kot multikristalne rezine, čeprav so izdelane v podobnih proizvodnih procesih in iz iste glavne surovine (polisilicija). Zato se sklene, da imajo monokristalne in multikristalne rezine enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti.
(44)
Preiskava je pokazala, da je osnovna končna uporaba enaka, saj so tako monokristalne kot multikristalne rezine namenjene izključno proizvodnji sončnih celic (monokristalnih oziroma multikristalnih), iz katerih se proizvajajo sončni moduli (monokristalni in multikristalni). Med tema vrstama rezin ni bistvenih razlik in sta medsebojno zamenljivi, saj se obe lahko uporabljata za proizvodnjo celic. Poleg tega je preiskava v zvezi s trditvijo, da se monokristalne rezine v Uniji ne proizvajajo, pokazala, da se v Uniji proizvajajo tako monokristalne kot multikristalne rezine. Na podlagi navedenega se ta argument zavrne.
(x) Polizdelki
(45)
Poleg tega so strani trdile, da bi bilo treba rezine in celice obravnavati kot polizdelka, moduli pa so končni izdelki, zato se jih ne bi smelo obravnavati kot en sam izdelek.
(46)
Kot je bilo že omenjeno, so glavna merila za opredelitev enega samega izdelka enake fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter končna uporaba. Ob upoštevanju uvodnih izjav od 27 do 29 se zato sklene, da razlike med polizdelki in končnimi izdelki niso odločilen element. Ta argument je zato treba zavrniti.
(xi) Sončni napajalniki
(47)
Ena zainteresirana stran je zahtevala izključitev sončnih plošč, namenjenih izključno polnjenju baterij z napetostjo 12 V, ker imajo drugačno končno uporabo kot moduli za priključitev na omrežje, saj ustvarjajo veliko nižjo napetost in zato niso primerne za priključitev na omrežje.
(48)
Glede na obvestilo o začetku so sončni napajalniki, ki so sestavljeni iz manj kot šestih celic, so prenosni in z električno energijo napajajo naprave ali baterije, izključeni iz opredelitve izdelka v preiskavi. Moduli, ki so sestavljeni iz več kot šestih celic in so namenjeni zgolj polnjenju baterij, imajo enake osnovne lastnosti in delujejo enako kot moduli za priključitev na omrežje. Uporabljajo odprt napetostni krog, ki ima nižjo napetost kot krog, ki se uporablja v modulih za priključitev na omrežje. Kljub tej razliki je preiskava pokazala, da se ta vrsta modulov lahko priključi na omrežje. Nižjo napetost je mogoče zlahka nadomestiti s povečanjem dimenzij in/ali števila celic. Zato so moduli, ki so namenjeni polnjenju baterij in so sestavljeni iz več kot šestih celic, zajeti v opredelitvi zadevnega izdelka.
(xii) Sklep
(49)
Na podlagi navedenega se začasno sklene, da se fotonapetostni moduli ali plošče na osnovi kristalnega silicija ter celice in rezine, ki se uporabljajo za izdelavo fotonapetostnih modulov ali plošč na osnovi kristalnega silicija, kot je opisano zgoraj, obravnavajo kot en sam izdelek. Vendar bo Komisija nadalje raziskala vprašanje obravnave modulov, celic in rezin kot enega samega ali kot dveh ali treh ločenih izdelkov. Vse zainteresirane strani zato poziva, naj glede tega vprašanja izrazijo svoja stališča in pri tem upoštevajo začasni sklep Komisije v tej fazi. Tudi v primeru, da bi bilo nazadnje ugotovljeno, da gre za dva ali tri ločene izdelke, bi sedanja preiskava zajemala vse te različne izdelke, dokončni ukrepi pa bi se lahko uvedli za module, celice in rezine, ne glede na to, ali bi se obravnavali kot eden ali več izdelkov.
C. DAMPING
1. Ljudska republika Kitajska
1.1 Tržnogospodarska obravnava
(50)
V skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe se v protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom s poreklom iz LRK normalna vrednost določi v skladu s členom 2(1) do (6) za tiste proizvajalce, ki izpolnjujejo merila iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.
(51)
Ta merila so zgolj zaradi lažjega sklicevanja na kratko povzeta v nadaljevanju:
1.
poslovne odločitve se sprejemajo glede na tržne razmere in brez večjega vmešavanja države, pri čemer stroški odražajo tržne vrednosti;
2.
podjetja imajo jasno določeno zbirko osnovnih računovodskih evidenc, ki se revidirajo neodvisno v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo za vse namene;
3.
ni znatnega izkrivljanja, prenesenega iz prejšnjega sistema netržnega gospodarstva;
4.
pravno varnost in stabilnost zagotavljata stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij ter
5.
menjave valute se opravljajo po tržnem tečaju.
(52)
Vsi vzorčeni proizvajalci izvozniki so v tej preiskavi zahtevali TGO v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe in v predpisanem roku izpolnili obrazec zahtevka za TGO.
(53)
Komisija je zbrala vse potrebne informacije in v prostorih zadevnih družb preverila vse informacije iz zahtevkov za TGO.
(54)
Med preverjanjem je bilo ugotovljeno, da nobeden od sedmih proizvajalcev izvoznikov (skupin družb), ki so zahtevali TGO, ni izpolnjeval zahtev v zvezi z merili iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe.
(55)
Vseh sedem skupin družb je uživalo prednosti preferenčnih davčnih režimov in prejemalo nepovratna sredstva, zato niso dokazale, da niso izpostavljene znatnim izkrivljanjem, prenesenim iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva, torej niso izpolnjevale zahtev merila št. 3 v zvezi z oceno TGO.
(56)
Šest skupin družb ni dokazalo, da se njihovi računovodski izkazi revidirajo neodvisno in v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi, zato niso izpolnjevale zahtev merila št. 2 v zvezi z oceno TGO.
(57)
Ena skupina družb ni dokazala, da za vse njene družbe velja stečajno pravo, zato ni izpolnjevala zahtev merila št. 4 v zvezi z oceno TGO.
(58)
Poleg tega tri skupine družb niso dokazale, da so neodvisne od večjega vmešavanja države, in niso izpolnjevale zahtev merila št. 1 v zvezi z oceno TGO.
(59)
Po razkritju ugotovitev v zvezi s TGO so vse vzorčene družbe predložile pripombe.
(60)
Dve skupini družb sta predložili pripombo o postopku in trdili, da je bila TGO določena prepozno, tj. po koncu trimesečnega obdobja, določenega v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, in da je treba preiskavo zato takoj zaključiti. V podporo trditvi sta se sklicevali na sodbi Sodišča v zadevah Brosmann (4) in Aokang Shoes (5).
(61)
Najprej je treba opozoriti, da zadevi Brosmann in Aokang nista primerni za presojo zakonitosti analize TGO v tej preiskavi, ker se v nasprotju s to preiskavo nanašata na okoliščine, v katerih ocene v zvezi s TGO sploh niso bile izvedene.
(62)
Poleg tega zadevi Brosmann in Aokang nista ustrezni za presojo zakonitosti te preiskave, saj je bila osnovna uredba medtem spremenjena. Člen 2(7) osnovne uredbe, kot je bila spremenjena, določa, da Komisija določi TGO samo za družbe, vključene v vzorec v skladu s členom 17 osnovne uredbe, in sicer v sedmih mesecih, v nobenem primeru pa ne pozneje kot v osmih mesecih po začetku preiskave. Ta spremenjeni člen se za vse nove in nezaključene preiskave uporablja od 15. decembra 2012 dalje, torej tudi za to preiskavo.
(63)
V vsakem primeru je treba spoštovati razlago ustaljene sodne prakse, da pravica do določitve TGO ni bila kršena, ne glede na dejstvo, da trimesečni rok ni bil upoštevan.
(64)
Glavne vsebinske prejete pripombe so se nanašale na prednostno davčno ureditev in nepovratna sredstva. Izvozniki niso izpodbijali ugotovljenih dejstev, vendar so dvomili v njihov pomen za izpolnjevanje merila št. 3 v zvezi s TGO. Zlasti so trdili, da državna podpora ne predstavlja znatnega deleža njihovih prihodkov.
(65)
V zvezi s tem je treba opozoriti, da sistem obdavčitve dohodka, ki nekatere družbe, ki jih vlada šteje za strateške, obravnava bolj ugodno, nedvomno ne temelji na tržnem gospodarstvu. Tak sistem je še vedno pod močnim vplivom državnega načrtovanja. Opozoriti je treba tudi, da znižanja davka od dohodka ustvarjajo znatno izkrivljanje, saj povsem spremenijo znesek dobička pred obdavčitvijo, ki ga mora družba ustvariti, da bi bila privlačna za vlagatelje. Izkrivljanje je poleg tega trajno, absolutna podpora, prejeta med obdobjem preiskave, pa zaradi značaja te prednosti ni pomembna za presojo, ali je izkrivljanje „znatno“. Namesto tega je treba pomen take podpore presoditi na podlagi celotnega vpliva ukrepa na finančni in gospodarski položaj družbe.
(66)
Tri skupine družb so v zvezi z merilom št. 2 trdile, da so upoštevale ustrezna pravila mednarodnih računovodskih standardov, saj so njihovi konsolidirani računovodski izkazi v ZDA v celoti v skladu z navedenimi standardi. Nekatere družbe so trdile, da so njihovi računovodski izkazi na splošno v skladu s kitajskimi računovodskimi standardi, za katere menijo, da so enakovredni mednarodnim računovodskim standardom. V tem primeru pa ne gre za vprašanje, ali so kitajski računovodski standardi v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi. Glavno vprašanje je, ali so računovodski izkazi v skladu z veljavnimi računovodskimi standardi. Zlasti se v navedenih pripombah ni upoštevalo dejstvo, da je bilo ugotovljeno, da je bilo v zvezi s posameznimi računovodskimi izkazi zadevnih kitajskih družb kršenih več mednarodnih računovodskih standardov (in ustrezni enakovredni kitajski računovodski standardi), vključno zlasti z amortizacijo zalog in razkritjem transakcij povezanih strani.
(67)
V zvezi z merilom št. 1 ter ob upoštevanju pripomb strani in glede na sodbo v zadevi C-337/09 P (6) se sklene, da to merilo izpolnjujejo vse družbe. Vendar skupna določitev TGO za vse vzorčene izvoznike ostaja nespremenjena, saj še vedno ne izpolnjujejo zahtev meril št. 2 in 3.
(68)
Skupina družb, omenjena v uvodni izjavi 57, je v zvezi z merilom št. 4 dokazala, da se je medtem začel stečajni postopek proti glavni kitajski družbi skupine. Zato se sklene, da ta skupina družb izpolnjuje to merilo. Vendar skupna določitev TGO za to skupino družb ostaja nespremenjena, saj ne izpolnjujejo zahtev meril št. 2 in 3.
(69)
Ugotovljeno je, da noben vzorčeni proizvajalec izvoznik ni izpolnjeval meril št. 2 in/ali 3 v zvezi s TGO. Zato TGO tem družbam ni mogoče odobriti.
1.2 Individualna preiskava
(70)
Zahtevke za individualno preiskavo v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe je predložilo osemnajst sodelujočih proizvajalcev izvoznikov ali skupin proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec.
(71)
Glede na veliko število prejetih zahtevkov je Komisija začasno sklenila, da bi individualne preiskave pomenile preveliko breme in bi onemogočile pravočasen zaključek preiskave. Zato je bilo začasno sklenjeno, da se ne sprejme nobeden od zahtevkov za individualno preiskavo.
1.3 Primerljiva država
(72)
Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe se normalna vrednost za proizvajalce izvoznike, ki jim TGO ni odobrena, določi na podlagi cene ali konstruirane vrednosti v tretji državi s tržnim gospodarstvom („primerljiva država“).
(73)
Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da namerava uporabiti ZDA kot ustrezno primerljivo državo za določitev normalne vrednosti za LRK, in pozvala zainteresirane strani, naj predložijo pripombe.
(74)
Več izvoznikov in uvoznikov je predložilo pripombe o izbiri primerljive države in trdilo, da ZDA ni primerna primerljiva država, predvsem ker je bil trg ZDA med delom OP zaščiten pred kitajskim uvozom s protidampinškimi in protisubvencijskimi ukrepi.
(75)
Zainteresirane strani so predlagale Tajvan, Indijo in Južno Korejo kot primernejše primerljive države. Na podlagi navedenih pripomb je bilo sklenjeno, da se analiza v zvezi z določitvijo primerne primerljive države razširi. Zato je bil vzpostavljen stik z vsemi glavnimi proizvajalci sončnih plošč. Stik je bil vzpostavljen s skupno 34 družbami v Indiji, 9 družbami na Japonskem, 15 družbami v Maleziji, 2 družbama v Mehiki, 34 družbami v Koreji, 9 družbami v Singapurju, 43 družbami v Tajvanu in 21 družbami v ZDA.
(76)
Odgovore sta poslali dve družbi v Indiji, dve v Tajvanu in dve v ZDA. Začasno je bilo sklenjeno, da se kot primerljiva država uporabi Indija, saj sta družbi v Tajvanu proizvajali skoraj izključno fotonapetostne celice, večina kitajskega izvoza pa je v obliki modulov, ZDA pa so se ob upoštevanju prejetih pripomb štele kot neprimerne. Opozoriti je treba, da bo Komisija morda ponovno obravnavala to vprašanje, če bo v nadaljnji preiskavi ugotovljeno, da gre pri modulih, celicah in rezinah za dva ali tri različne izdelke. Ker Indija ne proizvaja rezin, bo zanje morda treba izbrati drugo primerljivo državo.
(77)
En indijski proizvajalec je poslal nepopoln odgovor. Zato informacij, ki jih je predložila ta družba, ni bilo mogoče uporabiti za določitev normalne vrednosti. Vendar pa je bilo mogoče informacije, ki jih je predložila navedena družba, preveriti in uporabiti za potrditev, da so informacije, ki jih je predložil polno sodelujoči proizvajalec iz primerljive države, res reprezentativne za indijski trg.
1.4 Normalna vrednost
(78)
Ker nobenemu kitajskemu izvozniku ni bila odobrena TGO, je bila normalna vrednost določena v skladu z določbo člena 2(7)(a) osnovne uredbe, pri čemer je bila kot primerljiva tretja država s tržnim gospodarstvom uporabljena Indija.
(79)
Najprej so bile ugotovljene vrste izdelkov, ki jih proizvajalec iz primerljive države prodaja na domačem trgu in so bile enake ali neposredno primerljive z vrstami izdelkov, prodanih za izvoz v Unijo.
(80)
Komisija je nato za proizvajalca iz primerljive države proučila, ali se lahko za vsako vrsto podobnega izdelka, ki se prodaja na domačem trgu, šteje, da se prodaja v običajnem trgovanju. Pri tem je bil za vsako vrsto izdelka opredeljen delež dobičkonosne prodaje neodvisnim strankam na domačem trgu v OP.
(81)
Kadar je obseg prodaje vrste izdelka, prodanega po neto prodajni ceni, ki je bila enaka izračunanim stroškom proizvodnje ali višja od njih, predstavljal več kot 80 % celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka in kadar je bila tehtana povprečna prodajna cena navedene vrste enaka stroškom proizvodnje ali višja od njih, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni. Ta cena je bila izračunana kot tehtano povprečje cen celotne domače prodaje navedene vrste izdelka v OP.
(82)
Kadar je obseg dobičkonosne prodaje vrste izdelka predstavljal 80 % ali manj celotnega obsega prodaje navedene vrste izdelka ali kadar je bila tehtana povprečna cena navedene vrste izdelka nižja od stroška proizvodnje, je normalna vrednost temeljila na dejanski domači ceni, izračunani kot tehtano povprečje dobičkonosne prodaje samo navedene vrste izdelka.
(83)
Kadar so se vse vrste izdelkov prodajale z izgubo, se je štelo, da niso bile prodane v običajnem trgovanju.
(84)
Za prodajo vrst izdelkov, ki ni bila izvedena v okviru običajnega trgovanja, ter za vrste izdelkov, ki niso bile prodane na domačem trgu, je bila uporabljena konstruirana normalna vrednost.
(85)
Normalna vrednost je bila konstruirana tako, da so se tehtani povprečni prodajni, splošni in administrativni stroški („PSA“) ter tehtani povprečni dobiček, ki ga je s prodajo podobnega izdelka na domačem trgu v običajnem trgovanju v obdobju preiskave ustvaril edini polno sodelujoči proizvajalec iz primerljive države, prišteli k njegovim povprečnim stroškom proizvodnje v obdobju preiskave. Kjer je bilo potrebno, so bili stroški proizvodnje in stroški PSA prilagojeni, preden so bili uporabljeni v preskusu običajnega trgovanja in pri konstruiranju normalnih vrednosti.
(86)
Normalne vrednosti za sončne rezine ni bilo mogoče določiti z metodo, opisano v uvodnih izjavah od 79 do 85, saj nobeden od sodelujočih indijskih proizvajalcev ni izdeloval sončnih rezin. Preverjeno je bilo, ali se normalna vrednost lahko določi na podlagi zelo podobnega izdelka, pri čemer bi se po potrebi uporabile potrebne prilagoditve za razlike v fizikalnih lastnostih. V primeru sončnih rezin je najbolj podoben izdelek sončna celica. Vendar pa je treba rezine precej predelati, da postanejo celice. Poleg tega bi uporaba te metode zahtevala večje prilagoditve, ki jih ni mogoče zanesljivo količinsko opredeliti. Zato normalne vrednosti celice ni mogoče uporabiti kot podlago za izračun normalne vrednosti rezine. Kot druga možnost je bila obravnavana uporaba cen rezin, ki jih na indijskem trgu prodajajo proizvajalci iz držav s tržnim gospodarstvom, saj so te cene reprezentativne za tržne razmere, ki prevladujejo na trgu rezin v Indiji. Ker je Južna Koreja največji tržnogospodarski dobavitelj, ki proizvajalce v primerljivi državi oskrbuje z rezinami, se normalna vrednost določi na podlagi cen rezin iz Južne Koreje na indijskem trgu.
1.5 Izvozna cena
(87)
Proizvajalci izvozniki so v Unijo izvažali z neposredno prodajo neodvisnim strankam ali prek povezanih družb s sedežem v Uniji.
(88)
Kadar so se izdelki v Unijo izvažali z neposredno prodajo neodvisnim strankam v Uniji, so bile izvozne cene v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe določene na podlagi cen, ki so se dejansko plačevale ali se plačujejo za zadevni izdelek.
(89)
Kadar so se izdelki v Unijo izvažali prek povezanih družb s sedežem v Uniji, so bile izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe določene na podlagi cen teh povezanih družb pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki v Uniji. Opravljene so bile prilagoditve za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in upravnimi stroški ter dobičkom. V zvezi s stopnjo dobička je bil uporabljen dobiček, ki ga ustvari sodelujoči nepovezani uvoznik zadevnega izdelka, saj se je za dejanski dobiček povezanega uvoznika štelo, da zaradi odnosa med proizvajalcem izvoznikom in povezanim uvoznikom ni zanesljiv.
1.6 Primerjava
(90)
Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila izvedena na podlagi franko tovarna.
(91)
Da bi se zagotovila poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno, so se v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe v obliki prilagoditev ustrezno upoštevale razlike, ki vplivajo na cene in primerljivost cen.
(92)
Ustrezne prilagoditve v zvezi s fizikalnimi lastnostmi, posrednimi davki, stroški prevoza in zavarovanja, manipulativnimi stroški, stroški natovarjanja in drugimi tozadevnimi stroški, stroški pakiranja, kredita, provizije in bančnimi stroški so bile opravljene v vseh primerih, v katerih je bilo ugotovljeno, da so smiselne, pravilne in podprte s preverjenimi dokazi.
1.7 Stopnje dampinga
(93)
Za vzorčene družbe je bila tehtana povprečna normalna vrednost vsake vrste podobnega izdelka, določena za primerljivo državo, primerjana s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka v skladu s členom 2(11) in 2(12) osnovne uredbe.
(94)
Tehtana povprečna stopnja dampinga sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki niso bili vključeni v vzorec, je bila izračunana v skladu z določbami člena 9(6) osnovne uredbe. Ta stopnja je bila določena kot tehtano povprečje stopenj, ugotovljenih za vzorčene proizvajalce izvoznike.
(95)
Za vse druge proizvajalce izvoznike iz LRK so bile stopnje dampinga določene na podlagi razpoložljivih dejstev v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Raven sodelovanja je bila zato najprej ugotovljena s primerjavo obsega izvoza v Unijo, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki, s skupnim obsegom kitajskega uvoza v Unijo.
(96)
Sodelujoče družbe so pomenile več kot 80 % celotnega kitajskega izvoza v Unijo, zato se lahko šteje, da je raven sodelovanja visoka. Ker ni bilo razloga za mnenje, da se je kateri koli proizvajalec izvoznik načrtno vzdržal sodelovanja, je bila preostala stopnja dampinga določena na ravni vzorčene družbe z najvišjo stopnjo dampinga. To se je štelo za primerno, ker ni bilo dokazov, da je stopnja dampinga nesodelujočih družb nižja, in da bi se zagotovila učinkovitost ukrepov.
(97)
Na podlagi tega je začasno tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:
Družba
Stopnja dampinga
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.,
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.,
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.,
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.,
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
JingAo Solar Co. Ltd.,
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.,
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.,
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.,
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.,
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.,
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.,
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.,
Suntech Power Co., Ltd.,
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.,
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.,
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.,
71,5 %
Yingli Energy (Kitajska) Co. Ltd.,
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.
96,2 %
Druge sodelujoče družbe (Priloga)
88,5 %
Vse druge družbe
112,6 %
D. ŠKODA
1. Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije
(98)
Podobni izdelek je proizvajalo približno 220 proizvajalcev Unije. Ti sestavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe, v nadaljnjem besedilu pa bodo imenovani „industrija Unije“.
(99)
Za določitev celotne proizvodnje Unije v OP so bile uporabljene vse razpoložljive informacije o industriji Unije, vključno z informacijami iz pritožbe, makroekonomskimi podatki, ki jih je zagotovilo neodvisno svetovalno podjetje Europressedienst („svetovalec“), in preverjenimi vprašalniki, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije, saj popolne javne informacije o proizvodnji niso bile na razpolago. Za določitev obsega in vrednosti uvoza ni bilo mogoče uporabiti podatkov Eurostata, ker se moduli, celice in rezine uvažajo v Unijo pod carinskimi oznakami, ki zajemajo druge izdelke, ki niso zajeti v tej preiskavi. Obseg in vrednost uvoza sta temeljila na podatkih, ki jih je zagotovil svetovalec. Kjer je bilo mogoče, so bili podatki, ki jih je poslal svetovalec, navzkrižno preverjeni z javnimi viri in preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki.
(100)
Na podlagi tega je bila proizvodnja Unije v OP ocenjena na približno 4 GW za module, 2 GW za celice in 2 GW za rezine.
(101)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 10, je bilo za vzorec izbranih deset proizvajalcev Unije, ki predstavljajo 18-21 % celotne proizvodnje modulov v Uniji, 17-24 % celotne proizvodnje celic v Uniji in 28-35 % celotne proizvodnje rezin v Uniji.
2. Določitev zadevnega trga Unije
(102)
Del industrije Unije je vertikalno integriran, velik del proizvodnje industrije Unije pa je namenjen lastni uporabi, zlasti proizvodnja celic in rezin.
(103)
Za ugotovitev, ali je industrija Unije utrpela znatno škodo, ter določitev potrošnje in drugih gospodarskih kazalnikov je bilo proučeno, ali in v kakšni meri je treba upoštevati nadaljnjo uporabo podobnega izdelka v proizvodnji industrije Unije („lastna uporaba“).
(104)
Da bi se lahko čim bolj celovito prikazal položaj industrije Unije, so bili podatki analizirani za celotno dejavnost podobnega izdelka, nato pa se je proučilo, ali so izdelki namenjeni za lastno uporabo ali za prosti trg.
(105)
Ugotovljeno je bilo, da bi bilo treba naslednje gospodarske kazalnike, povezane z industrijo Unije, proučiti glede na celotno dejavnost (vključno z lastno uporabo industrije Unije): potrošnjo, obseg prodaje, proizvodnjo, proizvodno zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, rast, naložbe, zaloge, zaposlenost, produktivnost, denarni tok, donosnost naložb, zmožnost zbiranja kapitala in višino stopnje dampinga. Preiskava je namreč pokazala, da bi bilo navedene kazalnike mogoče smiselno proučiti glede na celotno dejavnost, ker je konkurenca uvoza iz zadevne države enako vplivala na proizvodnjo, namenjeno lastni uporabi. V nadaljnjem besedilu se zaprti in prosti trg skupaj navajata kot „celotni trg“.
(106)
Analiza je bila glede dobičkonosnosti osredotočena na prosti trg, saj je bilo ugotovljeno, da cene na zaprtem trgu ne izražajo vedno tržnih cen, kar je vplivalo na ta kazalnik.
3. Potrošnja Unije
(107)
Potrošnja Unije je zajemala celotni obseg uvoza zadevnega izdelka in celotni obseg prodaje podobnega izdelka v Uniji, vključno z izdelki za lastno uporabo. Popolni podatki za skupno prodajo industrije Unije na trgu Unije niso bili na razpolago. Poleg tega so bili izdelki, uvoženi v Unijo, registrirani pod carinskimi oznakami, ki zajemajo druge izdelke, ki niso zajeti v tej preiskavi. Zato podatkov Eurostata ni bilo mogoče uporabiti za določitev obsega in vrednosti uvoza. Potrošnja Unije je torej temeljila na podatkih, ki jih je zagotovil svetovalec iz uvodne izjave 99 in so bili navzkrižno preverjeni z javnimi viri, kot so tržne raziskave in javno dostopne študije, ter s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki.
(108)
Potrošnja Unije se je gibala na naslednji način:
Preglednica 1-a
Potrošnja modulov v Uniji (v MW)
2009
2010
2011
OP
Celotni trg
5 465
12 198
19 878
17 538
Indeks (2009 = 100)
100
223
364
321
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 1-b
Potrošnja celic v Uniji (v MW)
2009
2010
2011
OP
Celotni trg
2 155
3 327
4 315
4 021
Indeks (2009 = 100)
100
154
200
187
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 1-c
Potrošnja rezin v Uniji (v MW)
2009
2010
2011
OP
Celotni trg
1 683
2 376
2 723
2 163
Indeks (2009 = 100)
100
141
162
129
Vir:
Europressedienst.
(109)
V obravnavanem obdobju se je celotna potrošnja modulov v Uniji povečala za 221 %, celotna potrošnja celic za 87 % in celotna potrošnja rezin za 29 % med letom 2009 in OP, vendar se je v OP v primerjavi z letom 2011 zmanjšala. Na splošno se je potrošnja izdelka v preiskavi v Uniji znatno povečala v primerjavi z ravnjo iz leta 2009.
4. Uvoz iz zadevne države
4.1 Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države
(110)
Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:
Preglednica 2-a
Uvoz modulov iz LRK (v MW)
2009
2010
2011
OP
Obseg uvoza iz LRK
3 425
8 606
15 810
13 986
Indeks (2009 = 100)
100
251
462
408
Tržni delež na celotnem trgu
63 %
71 %
80 %
80 %
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 2-b
Uvoz celic iz LRK (v MW)
2009
2010
2011
OP
Obseg uvoza iz LRK
175
530
970
1 019
Indeks (2009 = 100)
100
303
554
582
Tržni delež na celotnem trgu
8 %
16 %
22 %
25 %
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 2-c
Uvoz rezin iz LRK (v MW)
2009
2010
2011
OP
Obseg uvoza iz LRK
95
523
880
711
Indeks (2009 = 100)
100
551
926
748
Tržni delež na celotnem trgu
6 %
22 %
32 %
33 %
Vir:
Europressedienst.
(111)
V obravnavanem obdobju se je obseg uvoza iz zadevne države v Unijo znatno povečal, in sicer se je uvoz modulov povečal za 308 %, uvoz celic za 482 % in uvoz rezin za 648 %. Zaradi tega se je tržni delež uvoza iz zadevne države v Unijo znatno povečal. Natančneje, tržni delež uvoza iz zadevne države se je povečal s 63 % na 80 % za module, z 8 % na 25 % za celice in s 6 % na 33 % za rezine. Na splošno sta se obseg in tržni delež uvoza zadevnega izdelka iz LRK med letom 2009 in OP znatno povečala.
(112)
Opozoriti je treba, da je bilo povečanje uvoza iz zadevne države veliko večje kot povečanje potrošnje zadevnega izdelka v Uniji. Zato so lahko proizvajalci izvozniki izkoristili naraščajočo potrošnjo Unije, njihov položaj na trgu pa se je okrepil zaradi večjih tržnih deležev.
4.2 Cene uvoza in nelojalno nižanje prodajnih cen
(113)
Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:
Preglednica 3-a
Uvozna cena modulov iz LRK (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OP
Uvozne cene
2 100
1 660
1 350
764
Indeks (2009 = 100)
100
79
64
36
Vir:
Europressedienst in preverjeni izpolnjeni vprašalniki za vzorčenje.
Preglednica 3-b
Uvozna cena celic iz LRK (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OP
Uvozne cene
890
650
620
516
Indeks (2009 = 100)
100
73
70
58
Vir:
Europressedienst in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 3-c
Uvozna cena rezin iz LRK (v EUR/kW)
2009
2010
2011
OP
Uvozne cene
550
400
400
333
Indeks (2009 = 100)
100
73
73
60
Vir:
Europressedienst in preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
(114)
Povprečna uvozna cena modulov, celic in rezin iz LRK se je v obravnavanem obdobju znatno znižala. Povprečna uvozna cena modulov se je zmanjšala za 64 %, in sicer z 2 100 EUR/kW v letu 2009 na 764 EUR/kW v OP. Podobno se je povprečna uvozna cena celic iz LRK zmanjšala za 42 %, in sicer z 890 EUR/kW na 516 EUR/kW. Povprečna uvozna cena rezin se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 40 %, in sicer s 550 EUR/kW na 333 EUR/kW.
(115)
Na splošno se je cena zadevnega izdelka med letom 2009 in OP znatno zmanjšala.
(116)
Za ugotovitev nelojalnega nižanja prodajnih cen v OP so se tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezno vrsto izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije, prilagojene na raven cene franko tovarna, primerjale z ustreznimi tehtanimi povprečnimi cenami za posamezne uvožene vrste izdelkov sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki so bile zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije in določene na podlagi CIF z ustreznimi prilagoditvami za stroške po uvozu, tj. carinjenje, manipulativne stroške in stroške natovarjanja. Uporabili so se povprečni stroški po uvozu dveh vzorčenih uvoznikov modulov. Dejstvo, da njuna glavna dejavnost ni bila uvoz, ampak nameščanje modulov, na reprezentativnost podatkov ni vplivalo.
(117)
Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto transakcije posebej na isti ravni trgovine in po morebitni ustrezni prilagoditvi ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave, izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v OP, je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen, ki je znašala 17,5-30,7 % za module, 4-24,2 % za celice, 16,6-21,6 % za rezine, na splošno pa 11,2-27,5 % za zadevni izdelek.
5. Gospodarski položaj industrije Unije
5.1 Splošno
(118)
Komisija je v skladu s členom 3(5) osnovne uredbe proučila vse pomembne gospodarske dejavnike in kazalnike, ki vplivajo na stanje industrije Unije.
(119)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah od 7 do 10, je bilo vzorčenje uporabljeno za pregled škode, ki jo je utrpela industrija Unije.
(120)
Komisija je za analizo škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je za obravnavano obdobje analizirala na podlagi podatkov, ki jih je zagotovil neodvisni svetovalec iz uvodne izjave 99 in se nanašajo na vse proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike je analizirala na podlagi preverjenih izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije.
(121)
Za namene te preiskave so bili na podlagi informacij, ki se nanašajo na vse proizvajalce podobnega izdelka v Uniji, ocenjeni naslednji makroekonomski kazalniki: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.
(122)
Na podlagi informacij, ki se nanašajo na vzorčene proizvajalce podobnega izdelka v Uniji, so bili ocenjeni naslednji mikroekonomski kazalniki: povprečna cena na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.
(123)
Ena zainteresirana stran je trdila, da se tržne razmere za zadevni izdelek v državah članicah razlikujejo in da bi morala biti zato analiza škode izvedena za vsako državo članico posebej. Ta trditev ni bila utemeljena. Poleg tega preiskava ni odkrila nobenih posebnih okoliščin, ki bi utemeljile analizo škode za posamezne države članice. Ta trditev je bila zato zavrnjena.
5.2 Makroekonomski kazalniki
5.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
(124)
Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 4-a
Moduli - proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti (v MW)
2009
2010
2011
OP
Obseg proizvodnje
2 155
3 327
4 315
4 021
Indeks (2009 = 100)
100
154
200
187
Proizvodna zmogljivost
4 739
6 983
9 500
9 740
Indeks (2009 = 100)
100
147
200
206
Izkoriščenost zmogljivosti
45 %
48 %
45 %
41 %
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 4-b
Celice - proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti (v MW)
2009
2010
2011
OP
Obseg proizvodnje
1 683
2 376
2 723
2 024
Indeks (2009 = 100)
100
141
162
120
Proizvodna zmogljivost
2 324
3 264
3 498
3 231
Indeks (2009 = 100)
100
140
151
139
Izkoriščenost zmogljivosti
72 %
73 %
78 %
63 %
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 4-c
Rezine - proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti (v MW)
2009
2010
2011
OP
Obseg proizvodnje
1 600
2 677
2 553
2 017
Indeks (2009 = 100)
100
167
160
126
Proizvodna zmogljivost
2 600
3 410
3 945
3 636
Indeks (2009 = 100)
100
131
152
140
Izkoriščenost zmogljivosti
62 %
79 %
65 %
55 %
Vir:
Europressedienst.
(125)
Celotna proizvodnja modulov v Uniji se je v obravnavanem obdobju povečala za 87 %. Proizvodnja je leta 2011 dosegla najvišjo raven, v OP pa se je zmanjšala. Proizvodnja modulov v Uniji se je povečevala veliko počasneje kot potrošnja, ki se je v istem obdobju več kot potrojila. Zaradi znatnega povečanja potrošnje so proizvajalci Unije v obravnavanem obdobju podvojili svoje proizvodne zmogljivosti za module. Vendar se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije kljub večjemu obsegu proizvodnje zmanjšala za 4 odstotne točke in v OP tako dosegla le 41 %.
(126)
Proizvodnja celic v Uniji se je v obravnavanem obdobju na splošno povečala za 20 %. Leta 2011 je dosegla najvišjo raven, v OP pa se je zmanjšala. Proizvodnja celic v Uniji je sledila trendu potrošnje Unije, in sicer se je počasi povečevala do leta 2011, v OP pa se je izrazito zmanjšala. Industrija Unije je v skladu z razvojem potrošnje Unije najprej povečala svoje zmogljivosti za 51 % do leta 2011, v OP pa jih je zmanjšala. Zmogljivost se je v obravnavanem obdobju na splošno povečala za 39 %. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti se je povečevala do leta 2011, ko je dosegla najvišjo raven, tj. 78 %, nato pa se je v OP zmanjšala za 15 odstotnih točk. Na splošno se je izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije za celice v obravnavanem obdobju zmanjševala in v OP dosegla 63 %.
(127)
Proizvodnja rezin v Uniji se je v obravnavanem obdobju na splošno povečala za 26 %. Proizvodnja Unije je leta 2010 dosegla najvišjo raven, nato pa se je v letu 2011 nenehno zmanjševala in v OP dosegla še nižje ravni. Proizvajalci rezin v Uniji so v odziv na povečano potrošnjo Unije do leta 2011 povečali svoje proizvodne zmogljivosti za 52 %, nato pa so se v OP njihove zmogljivosti zmanjšale. Kljub temu se je proizvodna zmogljivost industrije Unije za rezine v obravnavanem obdobju na splošno povečala za 40 %. Kljub povečanju proizvodnje se je stopnja izkoriščenosti zmogljivosti industrije Unije za rezine povečevala do leta 2010, po tem obdobju pa se je nenehno zmanjševala, in sicer se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala za 7 odstotnih točk in v OP dosegla 55 %.
(128)
Industrija Unije je torej povečala svoje zmogljivosti v odziv na povečano potrošnjo. Vendar se je obseg proizvodnje industrije Unije povečeval veliko počasneje kot potrošnja, zato so se stopnje izkoriščenosti zmogljivosti za zadevni izdelek v obravnavanem obdobju znižale.
5.2.2 Obseg prodaje in tržni delež
(129)
Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 5-a
Moduli - obseg prodaje in tržni delež (v MW)
2009
2010
2011
OP
Obseg prodaje na trgu Unije
1 037
1 890
2 683
2 357
Indeks (2009 = 100)
100
182
259
227
Tržni delež
19 %
15 %
13 %
13 %
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 5-b
Celice - obseg prodaje in tržni delež (v MW)
2009
2010
2011
OP
Obseg prodaje na celotnem trgu
1 470
1 913
2 245
1 545
Indeks (2009 = 100)
100
130
153
105
Tržni delež
68 %
57 %
52 %
38 %
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 5-c
Rezine - obseg prodaje in tržni delež (v MW)
2009
2010
2011
OP
Obseg prodaje na celotnem trgu
1 363
1 520
1 608
1 269
Indeks (2009 = 100)
100
112
118
93
Tržni delež
81 %
64 %
59 %
59 %
Vir:
Europressedienst.
(130)
Obseg prodaje modulov se je v obravnavanem obdobju povečal za 127 %. Vendar pa je glede na 221-odstotno povečanje potrošnje to pomenilo zmanjšanje tržnega deleža industrije Unije z 19 % leta 2009 na 13 % v OP. Za celice se je prodaja industrije Unije povečala le za 5 %, medtem ko se je potrošnja povečala za 87 %, zaradi česar se je tržni delež zmanjšal s 68 % leta 2009 na 38 % v OP. Za rezine se je celotni obseg prodaje kljub povečani potrošnji zmanjšal za 7 %, zato se je tržni delež proizvajalcev rezin zmanjšal z 81 % leta 2009 na 59 % v OP.
(131)
Prodaja modulov in celic industrije Unije se je v odziv na naraščajočo potrošnjo povečala za precej manj kot uvoz iz zadevne države, prodaja rezin pa se je zmanjšala. Industrija Unije zato ni mogla izkoristiti naraščajoče potrošnje. Posledica tega je, da so se tržni deleži vseh treh segmentov v obravnavanem obdobju zmanjšali.
5.2.3 Zaposlenost in produktivnost
(132)
Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 6-a
Moduli - zaposlenost in produktivnost
2009
2010
2011
OP
Število zaposlenih
11 779
15 792
17 505
16 419
(Indeks 2009 = 100)
100
134
149
139
Produktivnost (kW/zaposlenega)
183
211
247
245
(Indeks 2009 = 100)
100
115
135
134
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 6-b
Celice - zaposlenost in produktivnost
2009
2010
2011
OP
Število zaposlenih
5 281
5 937
5 641
4 782
(Indeks 2009 = 100)
100
112
107
91
Produktivnost (kW/zaposlenega)
319
400
483
423
(Indeks 2009 = 100)
100
126
151
133
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 6-c
Rezine - zaposlenost in produktivnost
2009
2010
2011
OP
Število zaposlenih
1 944
3 853
4 291
3 920
(Indeks 2009 = 100)
100
198
221
202
Produktivnost (kW/zaposlenega)
823
695
595
515
(Indeks 2009 = 100)
100
84
72
63
Vir:
Europressedienst.
(133)
Zaposlenost se je med letom 2009 in OP povečala za 39 % za module in 102 % za rezine, za celice pa se je zmanjšala za 9 %. Treba pa je opozoriti, da se je za module in rezine zaposlenost povečevala do leta 2011 in se nato zmanjševala v OP. Za celice se je zaposlenost povečevala do leta 2010 in se nato zmanjševala leta 2011 in v OP. Celotna produktivnost je za module in celice kazala pozitiven trend, in sicer se je povečala za 34 % za module in 33 % za celice. Deloma so razlog za to prizadevanja industrije Unije, da bi se odzvala na pritisk dampinškega uvoza iz LRK. Celotna produktivnost za rezine pa se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 37 %.
(134)
Vzporedno z zmanjšanjem proizvodnje modulov in rezin v Uniji med letom 2011 in OP se je v istem obdobju zato zmanjšala tudi zaposlenost za module in rezine. Za celice se je zaposlenost povečevala do leta 2010 in se nato leta 2011 in v OP zmanjšala, medtem ko se je proizvodnja celic v Uniji do leta 2011 postopoma povečevala in se nato začela zmanjševati.
5.2.3.1 Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga
(135)
Vse stopnje dampinga so znatno nad stopnjo de minimis. V zvezi z učinkom višine dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije se lahko glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države šteje, da je ta učinek znaten.
(136)
Ker je to prva protidampinška preiskava v zvezi z zadevnim izdelkom, okrevanje od preteklega dampinga ni pomembno.
5.3 Mikroekonomski kazalniki
5.3.1 Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene
(137)
Povprečna prodajna cena vzorčenih proizvajalcev Unije pri prodaji nepovezanim strankam v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 7-a
Moduli - povprečna prodajna cena v Uniji
2009
2010
2011
OP
Povprečna prodajna cena na prostem trgu Unije (EUR/kW)
2 198,75
1 777,15
1 359,35
1 030,83
(Indeks 2009 = 100)
100
81
62
47
Stroški proizvodnje (EUR/kW)
2 155,02
1 599,44
1 400,13
1 123,60
(Indeks 2009 = 100)
100
74
65
52
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 7-b
Celice - povprečna prodajna cena v Uniji
2009
2010
2011
OP
Povprečna prodajna cena na prostem trgu Unije (EUR/kW)
1 525,09
1 160,99
777,62
474,91
(Indeks 2009 = 100)
100
76
51
31
Stroški proizvodnje (EUR/kW)
1 647,10
1 021,67
1 057,56
745,61
(Indeks 2009 = 100)
100
62
64
45
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 7-c
Rezine - povprečna prodajna cena v Uniji
2009
2010
2011
OP
Povprečna prodajna cena na prostem trgu Unije (EUR/kW)
709
564
515
426
(Indeks 2009 = 100)
100
80
73
60
Stroški proizvodnje (EUR/kW)
631
496
520
648
(Indeks 2009 = 100)
100
78
82
103
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
(138)
Prodajne cene so se v obravnavanem obdobju močno znižale, in sicer cene modulov za 53 %, cene celic za 69 % in cene rezin za 40 %. Prodajne cene so se v obravnavanem obdobju nenehno zniževale, znižanje pa je bilo še zlasti izrazito v OP, ko so cene padle na nevzdržno raven. Stroški proizvodnje so se v obravnavanem obdobju zmanjšali za 48 % za module in za 55 % za celice. Stroški proizvodnje za rezine so se v letu 2010 zmanjšali v primerjavi z letom 2009, leta 2011 pa so se povečali, vendar so ostali pod ravnjo iz leta 2009. Stroški so se v OP dodatno povečali in dosegli nekoliko višjo raven kot v letu 2009, kar je mogoče pojasniti predvsem z zaustavitvijo proizvodnje v OP. Industrija Unije ni imela koristi niti od svojih nenehnih prizadevanj za povečanje stroškovne učinkovitosti niti od učinka zmanjšanja stroškov glavne surovine polisilicija. To je bila predvsem posledica naraščajočega cenovnega pritiska zaradi dampinškega uvoza, ki je negativno vplival na prodajne cene industrije Unije, ki so se znižale še bolj kot koristi, povezane z učinkovitostjo. To je razvidno iz negativnega trenda dobičkonosnosti industrije Unije, ki je opisan v uvodni izjavi 144. Na splošno so se povprečna prodajna cena in stroški proizvodnje podobnega izdelka (razen rezin) znatno znižali, kar je imelo uničujoč učinek na dobičkonosnost industrije Unije.
5.3.2 Stroški dela
(139)
Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:
Preglednica 8-a
Moduli - povprečni stroški dela na zaposlenega
2009
2010
2011
OP
Povprečni stroški dela na zaposlenega (EUR)
38 194
40 793
41 781
42 977
(Indeks 2009 = 100)
100
107
110
113
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 8-b
Celice - povprečni stroški dela na zaposlenega
2009
2010
2011
OP
Povprečni stroški dela na zaposlenega (EUR)
49 677
49 357
49 140
49 350
(Indeks 2009 = 100)
100
99
99
99
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 8-c
Rezine - povprečni stroški dela na zaposlenega
2009
2010
2011
OP
Povprečni stroški dela na zaposlenega (EUR)
39 409
40 933
39 323
46 060
(Indeks 2009 = 100)
100
104
100
117
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
(140)
Povprečni stroški dela na zaposlenega za module so se med letom 2009 in OP nenehno povečevali, in sicer na splošno za 13 %. V zvezi s celicami so povprečni stroški dela v celotnem obravnavanem obdobju ostali nespremenjeni in se med letoma 2009 in 2010 nekoliko znižali, tj. za 1 %, potem pa so ostali nespremenjeni do OP. V zvezi z rezinami so se povprečni stroški dela na zaposlenega spreminjali, in sicer so se med letoma 2009 in 2010 povečali, v letu 2011 zmanjšali, v obravnavanem obdobju pa na splošno povečali za 17 %. Splošno povečanje stroškov dela je mogoče delno pojasniti s sočasnim povečanjem produktivnosti (za module), gibanjem inflacije in socialnimi stroški nekaterih proizvajalcev Unije (za rezine), povezanimi z zmanjšanjem industrije med letom 2011 in OP.
5.3.3 Zaloge
(141)
Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:
Preglednica 9-a
Moduli - zaloge
2009
2010
2011
OP
Končne zaloge (v kW)
28 612
40 479
74 502
65 415
(Indeks 2009 = 100)
100
141
260
229
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 9-b
Celice - zaloge
2009
2010
2011
OP
Končne zaloge (v kW)
16 995
23 829
76 889
68 236
(Indeks 2009 = 100)
100
140
452
402
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 9-c
Rezine - zaloge
2009
2010
2011
OP
Končne zaloge (v kW)
34 891
5 601
36 697
59 340
(Indeks 2009 = 100)
100
16
105
170
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
(142)
Zaloge so se v obravnavanem obdobju znatno povečale, in sicer zaloge modulov za 129 %, zaloge celic za 302 % in zaloge rezin za 70 %. Zaloge modulov so se nenehno povečevale in v letu 2011 dosegle zelo visoko raven (povečale so se za 160 %), v OP pa so se zmanjšale, vendar so ostale na zelo visoki ravni v primerjavi z začetkom obravnavanega obdobja. Pri celicah je bilo gibanje še izrazitejše, in sicer so se zaloge med letoma 2009 in 2011 povečale za več kot 350 %. Podobno so se zaloge v OP zmanjšale, vendar so ostale na zelo visoki ravni v primerjavi z začetkom obravnavanega obdobja. Medtem ko je industrija Unije med letoma 2009 in 2010 zaradi povečane prodaje zmanjšala svoje zaloge rezin za več kot 80 %, so se končne zaloge močno povečale in dosegle ravni, višje od ravni iz leta 2009, v OP pa so se nadalje povečale za 65 odstotnih točk.
(143)
Preiskava je pokazala, da bi proizvajalci Unije zaradi sedanjega neugodnega položaja verjetno omejili zaloge podobnega izdelka, njihova proizvodnja pa bi temeljila na naročilih. Zato je povečanje zalog podobnega izdelka v obravnavanem obdobju pomemben dejavnik za presojo, ali je industrija Unije utrpela znatno škodo.
5.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
(144)
Dobičkonosnost in denarni tok sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:
Preglednica 10-a
Moduli - dobičkonosnost in denarni tok
2009
2010
2011
OP
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)
2 %
10 %
-3 %
-9 %
Denarni tok
13 %
10 %
12 %
3 %
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 10-b
Celice - dobičkonosnost in denarni tok
2009
2010
2011
OP
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)
-8 %
12 %
-36 %
-57 %
Denarni tok
75 %
52 %
-0,3 %
-46 %
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 10-c
Rezine - dobičkonosnost in denarni tok
2009
2010
2011
OP
Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (% prihodka od prodaje)
11 %
12 %
-1 %
-52 %
Denarni tok
39 %
47 %
32 %
-19 %
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
(145)
Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije je bila določena tako, da se je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazil kot odstotek prihodkov od te prodaje.
(146)
Dobičkonosnost v zvezi s podobnim izdelkom se je v obravnavanem obdobju močno zmanjšala in postala negativna. Dobičkonosnost se je zmanjšala za 11 odstotnih točk za module, za 49 odstotnih točk za celice in za 63 odstotnih točk za rezine.
(147)
Dobičkonosnost v zvezi s podobnim izdelkom se je med letoma 2009 in 2010 povečala, nato pa se je znatno zmanjšala v letu 2011, ko je industrija Unije ustvarila izgube, in se v OP nadalje znatno zmanjšala. Izgube so bile še posebno visoke za celice in rezine.
(148)
Tudi trend neto denarnega toka, ki je sposobnost vzorčenih proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti, je med letom 2009 in OP sledil postopnemu negativnemu trendu. Tako se je denarni tok najbolj zmanjšal med letom 2011 in OP, in sicer se je za module zmanjšal za 10 odstotnih točk, leta 2011 pa se je nekoliko povečal. Zmanjšanje denarnega toka je bilo za celice in rezine bolj izrazito kot za module in je v OP doseglo precej negativne ravni. Denarni tok za podobni izdelek se je v obravnavanem obdobju torej zmanjšal.
(149)
Podatki v nadaljevanju predstavljajo gibanja naložb in donosnosti naložb vzorčenih proizvajalcev Unije na celotnem trgu v obravnavanem obdobju:
Preglednica 11-a
Moduli - naložbe in donosnost naložb
2009
2010
2011
OP
Naložbe (v EUR)
12 081 999
50 105 017
64 643 322
32 730 559
(Indeks 2009 = 100)
100
415
535
271
Donosnost naložb
-15 %
19 %
-15 %
-17 %
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 11-b
Celice - naložbe in donosnost naložb
2009
2010
2011
OP
Naložbe (v EUR)
31 448 407
34 451 675
10 234 050
6 986 347
(Indeks 2009 = 100)
100
110
33
22
Donosnost naložb
-4 %
10 %
-20 %
-19 %
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
Preglednica 11-c
Rezine - naložbe in donosnost naložb
2009
2010
2011
OP
Naložbe (v EUR)
201 911 346
83 802 212
74 166 331
39 938 349
(Indeks 2009 = 100)
100
42
37
20
Donosnost naložb
10 %
8 %
0 %
-7 %
Vir:
Preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
(150)
Iz zgornje preglednice je razvidno, da je industrija Unije svoje naložbe za module med letom 2009 in OP povečala za 171 %. To je bilo povezano predvsem z znatnimi povečanji zmogljivosti. Vendar pa je industrija Unije v istem obdobju zmanjšala svoje naložbe za 78 % za celice in za 80 % za rezine; izvedene naložbe so bile povezane predvsem z raziskavami in razvojem ter z vzdrževanjem proizvodnih tehnologij in postopkov za izboljšanje učinkovitosti. Ker si industrija Unije v obravnavanem obdobju ni mogla privoščiti dodatnih naložb za celice in rezine, je bila raven naložb v OP precej nizka. Ker so bile naložbe v osnovi financirane z denarnim tokom in posojili med družbami, je imelo zmanjšanje denarnega toka takojšen učinek na raven izvedenih naložb.
(151)
Donosnost naložb je bila izražena kot dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb za podobni izdelek je med letom 2009 in OP sledila podobnim negativnim trendom kot drugi kazalniki finančne uspešnosti, in sicer za vse tri vrste izdelka. Donosnost naložb za celice in rezine se je v letih 2009 in 2010 povečala, v letu 2011 pa močno zmanjšala in dosegla negativne ravni. Donosnost naložb za module je bila negativna v celotnem zadevnem obdobju, razen leta 2010, ko je dosegla 19 %. Na splošno se je v obravnavanem obdobju zmanjševala in za celice v OP dosegla -17 %, torej se je zmanjšala za 1 %, vendar je ostala na znatno negativni ravni, tj. -19 %. V zvezi z rezinami je donosnost naložb sledila stalno negativnemu trendu in v OP dosegla -7 %. Na splošno je donosnost naložb za podobni izdelek v obravnavanem obdobju kazala negativen trend.
(152)
Analiza zmožnosti zbiranja kapitala je bila izvedena v povezavi s celotnim trgom, pokazala pa je stalno poslabševanje zmožnosti industrije Unije, da zagotovi denarna sredstva za podobni izdelek, in posledično slabitev finančnega položaja industrije Unije.
5.3.5 Sklep o škodi
(153)
Analiza položaja industrije Unije je pokazala očiten negativni trend vseh glavnih kazalcev škode. Splošna proizvodnja modulov in celic se je ob splošno naraščajoči potrošnji v obravnavanem obdobju povečala. Čeprav se je obseg prodaje povečal, se je tržni delež industrije Unije v OP zmanjšal zaradi večjega povečanja potrošnje v obravnavanem obdobju. Povprečne prodajne cene so se v celotnem obravnavanem obdobju močno zniževale, kar je negativno vplivalo na vse kazalnike finančne uspešnosti, kot so dobičkonosnost, denarni tok, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.
(154)
Celotni obseg prodaje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečal. Vendar pa je povečanje obsega prodaje industrije Unije spremljalo izredno znižanje povprečnih prodajnih cen.
(155)
Obseg in tržni delež uvoza zainteresiranih strani iz LRK sta se v obravnavanem obdobju povečevala. Hkrati so se uvozne cene nenehno zniževale in znatno nelojalno zniževale povprečno ceno industrije Unije na trgu Unije.
(156)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da so industrija Unije in zlasti vzorčeni proizvajalci Unije poslovali uspešno. Trdile so, da se je razvoj nekaterih kazalnikov škode, in sicer obseg proizvodnje, proizvodna zmogljivost, obseg prodaje in zaposlovanje, pri nekaterih vzorčenih proizvajalcih pa celo dobičkonosnost, povečeval in ne kaže znatne škode. Rezultati preiskave niso potrdili teh trditev, saj so pokazali jasne negativne trende številnih kazalnikov škode, ki so pomembni za ugotovitev, da je industrija Unije utrpela znatno škodo.
(157)
Glede na navedeno je preiskava zlasti potrdila dejstvo, da so prodajne cene nižje od proizvodnih stroškov, kar je imelo negativni učinek na dobičkonosnost industrije Unije, ki je v OP dosegla negativne ravni. Ugotovljeno je bilo, da bi izgube industrije Unije, če bi dampinški uvoz še naprej vstopal na trg Unije, verjetno povzročile dokončno ukinitev vsakršne obsežne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. Zdi se, da to potrjujejo dogodki v OP in po njem, saj so nekatere družbe prijavile plačilno nesposobnost in/ali začasno ali dokončno ustavile proizvodnjo.
(158)
Glede na navedeno se začasno sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.
E. VZROČNA ZVEZA
1. Uvod
(159)
V skladu s členom 3(6) in (7) osnovne uredbe je bilo proučeno, ali je znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povzročil dampinški uvoz iz zadevne države. Nadalje so bili poleg dampinškega uvoza proučeni tudi drugi znani dejavniki, ki bi lahko povzročili škodo industriji Unije, da se morebitna škoda, ki bi jo ti dejavniki povzročili, ne bi pripisala dampinškemu uvozu.
(160)
Ena zainteresirana stran je trdila, da se tržne razmere za zadevni izdelek v državah članicah razlikujejo in da bi morala biti zato analiza vzročnosti izvedena za vsako državo članico posebej. Nacionalne sheme podpore do določene mere določajo velikost trgov držav članic. Preiskava pa je poleg tega pokazala, da povpraševanje ni odvisno izključno od shem podpore. Glede na zemljepisno lego (izpostavljenost soncu) in ceno električne energije na določeni lokaciji se zdi, da so sončne plošče dosegle ali skoraj dosegle pariteto omrežja, kar pomeni, da se nekatere naložbe izvajajo ločeno od shem podpore. Zato ni bilo mogoče določiti, ali so tržne razmere odvisne izključno od shem podpore, tako da je bila ta trditev zavrnjena.
2. Učinek dampinškega uvoza
(161)
Preiskava je pokazala, da se je dampinški uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju močno povečal, saj se je obseg uvoza modulov povečal za več kot 300 %, obseg uvoza celic za 482 % in obseg uvoza rezin za 648 %, njihovi tržni deleži pa so se povečali, in sicer za 17 odstotnih točk za module, za 17 odstotnih točk za celice in za 27 odstotnih točk za rezine. Zato je potrjeno, da sta se obseg uvoza in tržni delež zadevnega izdelka v obravnavanem obdobju izjemno povečala. Povečanje dampinškega uvoza je časovno jasno sovpadalo z izgubo tržnega deleža industrije Unije. V preiskavi je bilo ugotovljeno tudi, da je dampinški uvoz v OP nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije, kot je navedeno v uvodni izjavi (117).
(162)
Preiskava je pokazala, da so se cene dampinškega uvoza v obravnavanem obdobju znižale za 64 % za module, za 42 % za celice in za 40 % za rezine, zaradi česar se je nelojalno nižanje cen povečalo. Zaradi tega cenovnega pritiska je morala industrija Unije vložiti veliko truda v zmanjševanje svojih proizvodnih stroškov. Kljub temu je bila industrija Unije zaradi izjemno nizke ravni kitajskih uvoznih cen prisiljena dodatno znižati svoje prodajne cene na nedobičkonosno raven. Zato se je dobičkonosnost industrije Unije v obravnavanem obdobju izjemno zmanjšala in v OP ustvarila izgube.
(163)
Na podlagi navedenega se sklene, da sta prisotnost kitajskega uvoza in povečanje tržnega deleža dampinškega uvoza iz Kitajske po cenah, ki so stalno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, odločilno vplivala na znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, kar se zlasti kaže v njenem slabem finančnem položaju in v poslabšanju večine kazalnikov škode.
3. Učinek drugih dejavnikov
3.1 Uvoz iz drugih tretjih držav
(164)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav za module se je v obravnavanem obdobju povečal za 19 %, tržni delež pa se je v obravnavnem obdobju zmanjšal z 18,4 % na 6,8 %. Tajvan je drugi največji izvoznik za LRK.
(165)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav za celice se je v obravnavanem obdobju povečal za 186 %, kar se je pokazalo v povečanju tržnega deleža s približno 24 % leta 2009 na približno 36 % v OP. Tako kot za celice je Tajvan drugi največji izvoznik za LRK ter močno presega uvožene količine in tržne deleže iz drugih tretjih držav, vendar so te vrednosti še vedno nižje od tistih iz LRK.
(166)
Obseg uvoza iz drugih tretjih držav za rezine se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 19 %, tržni delež pa s 13,4 % leta 2009 na 8,5 % v OP. Tajvan je za LRK tudi drugi največji izvoznik rezin. Raven uvoza in tržni delež Tajvana pa nista kazala bistvenega povečanja in sta v obravnavanem obdobju ostala na nizki ravni.
(167)
Uvozne cene tretjih držav za module, celice in rezine so bile v povprečju višje od povprečne cene na enoto kitajskega uvoza. Razpoložljive informacije v zvezi z uvozom iz Tajvana kažejo, da je bila povprečna uvozna cena modulov in rezin višja od povprečne kitajske uvozne cene modulov in rezin, medtem ko je bila povprečna uvozna cena celic v enakem razponu kot povprečna kitajska uvozna cena celic. Ker pa podrobne informacije o cenah posameznih vrst izdelkov niso bile na razpolago, se lahko primerjava cen na podlagi povprečij uporabi zgolj kot podatek, na podlagi katerega ni mogoče oblikovati nedvoumnih sklepov. Obseg uvoza celic iz Tajvana se je v celotnem obravnavanem obdobju stalno povečeval, zato se je tržni delež povečal za približno 14 odstotnih točk. Vendar je bil obseg uvoza izdelka v preiskavi kljub povečanju tržnega deleža na splošno nižji od tistega iz LRK, ravni cen v OP, razen za celice, pa so bile na splošno višje. Na podlagi tega je mogoče zlasti glede obsega uvoza in tržnih deležev iz drugih tretjih držav ter njihove ravni cen, ki so v povprečju podobne cenam industrije Unije ali višje od njih, začasno skleniti, da zaradi uvoza iz tretjih držav ni bila prekinjena vzročna zveza med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
Tabela 12
Uvoz in tržni deleži iz drugih tretjih držav
Moduli
2009
2010
2011
OP
Obseg uvoza iz vseh drugih tretjih držav (v MW)
1 003
1 702
1 385
1 195
(Indeks 2009 = 100)
100
169
138
119
Tržni delež uvoza iz vseh drugih tretjih držav
18,4 %
14,0 %
7,0 %
6,8 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
2 385,34
1 852,23
1 430,90
1 218,41
(Indeks 2009 = 100)
100
78
60
51
Obseg uvoza iz Tajvana (v MW)
49
144
140
135
(Indeks 2009 = 100)
100
294
286
276
Tržni delež uvoza iz Tajvana
0,9 %
1,2 %
0,7 %
0,8 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
2 102,04
1 659,72
1 350,00
1 125,93
(Indeks 2009 = 100)
100
79
64
54
Obseg uvoza iz ZDA (v MW)
140
180
51
60
(Indeks 2009 = 100)
100
129
36
43
Tržni delež uvoza iz ZDA
2,6 %
1,5 %
0,3 %
0,3 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
2 400,00
1 872,22
1 431,37
1 233,33
(Indeks 2009 = 100)
100
78
60
51
Obseg uvoza iz preostale Azije (v MW)
720
1 140
1 029
879
(Indeks 2009 = 100)
100
158
143
122
Tržni delež uvoza iz preostale Azije
13,2 %
9,3 %
5,2 %
5,0 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
2 400,00
1 870,18
1 440,23
1 229,81
(Indeks 2009 = 100)
100
78
60
51
Obseg uvoza iz preostalega sveta (v MW)
94
238
165
121
(Indeks 2009 = 100)
100
253
176
129
Tržni delež uvoza iz preostalega sveta
1,7 %
2,0 %
0,8 %
0,7 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
2 404,26
1 869,75
1 442,42
1 231,40
(Indeks 2009 = 100)
100
78
60
51
Vir:
Europressedienst.
Celice
2009
2010
2011
OP
Obseg uvoza iz vseh drugih tretjih držav (v MW)
510
884
1 100
1 457
(Indeks 2009 = 100)
100
173
216
286
Tržni delež uvoza iz vseh drugih tretjih držav
23,7 %
26,6 %
25,5 %
36,2 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
1 166,67
1 072,40
751,82
553,88
(Indeks 2009 = 100)
100
92
64
47
Obseg uvoza iz Tajvana (v MW)
235
400
540
997
(Indeks 2009 = 100)
100
170
230
424
Tržni delež uvoza iz Tajvana
10,9 %
12,0 %
12,5 %
24,8 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
948,94
1 100,00
670,37
514,54
(Indeks 2009 = 100)
100
116
71
54
Obseg uvoza iz ZDA (v MW)
40
40
40
33
(Indeks 2009 = 100)
100
100
100
83
Tržni delež uvoza iz ZDA
1,9 %
1,2 %
0,9 %
0,8 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
1 350,00
1 050,00
825,00
636,36
(Indeks 2009 = 100)
100
78
61
47
Obseg uvoza iz Japonske (v MW)
60
154
170
145
(Indeks 2009 = 100)
100
257
283
242
Tržni delež uvoza iz Japonske
2,8 %
4,6 %
3,9 %
3,6 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
1 350,00
1 051,95
829,41
641,38
(Indeks 2009 = 100)
100
78
61
48
Obseg uvoza iz preostalega sveta (v MW)
175
290
350
282
(Indeks 2009 = 100)
100
166
200
161
Tržni delež uvoza iz preostalega sveta
8,1 %
8,7 %
8,1 %
7,0 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
1 348,57
1 051,72
831,43
638,30
(Indeks 2009 = 100)
100
78
62
47
Vir:
Europressedienst.
Rezine
2009
2010
2011
OP
Obseg uvoza iz vseh drugih tretjih držav (v MW)
225
333
235
183
(Indeks 2009 = 100)
100
148
104
81
Tržni delež uvoza iz vseh drugih tretjih držav
13,4 %
14,0 %
8,6 %
8,5 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
800,00
588,59
43,30
420,77
(Indeks 2009 = 100)
100
74
55
52
Obseg uvoza iz Tajvana (v MW)
20
50
50
36
(Indeks 2009 = 100)
100
250
250
180
Tržni delež uvoza iz Tajvana
1,2 %
2,1 %
1,8 %
1,7 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
800,00
580,00
440,00
416,67
(Indeks 2009 = 100)
100
73
55
52
Obseg uvoza iz ZDA (v MW)
50
55
40
28
(Indeks 2009 = 100)
100
110
80
56
Tržni delež uvoza iz ZDA
3,0 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
800,00
581,82
450,00
428,57
(Indeks 2009 = 100)
100
73
56
54
Obseg uvoza iz Japonske (v MW)
55
50
30
26
(Indeks 2009 = 100)
100
91
55
47
Tržni delež uvoza iz Japonske
3,3 %
2,1 %
1,1 %
1,2 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
800,00
580,00
433,33
423,08
(Indeks 2009 = 100)
100
73
54
53
Obseg uvoza iz preostalega sveta (v MW)
100
178
115
93
(Indeks 2009 = 100)
100
178
115
93
Tržni delež uvoza iz preostalega sveta
5,9 %
7,5 %
4,2 %
4,3 %
Povprečna uvozna cena (EUR/kW)
800,00
589,89
434,78
419,35
(Indeks 2009 = 100)
100
74
54
52
Vir:
Europressedienst.
(168)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 108, se je potrošnja Unije v obravnavanem obdobju za module povečala za 221 %, za celice za 87 % in za rezine za 29 %. Potrošnja je bila največja leta 2011 in se je zmanjšala v OP, vendar je še vedno ostala bistveno nad ravnijo na začetku obravnavnega obdobja leta 2009. Industrija Unije ni mogla imeti koristi od tega povečanja, saj se je v istem obdobju njen tržni delež za module zmanjšal z 19 % na 13 %, za celice z 68 % na 38 % in za rezine z 81 % na 59 %. Hkrati se je tržni delež LRK znatno povečeval do leta 2011 in v OP ostal stabilen na znatno visoki ravni, potrošnja pa se je zmanjševala. Ob upoštevanju dejstva, da je kljub zmanjšani potrošnji Unije v OP dampinški uvoz iz LRK v obravnavanem obdobju ohranil (v primeru modulov) ali povečal (v primeru celic in rezin) svoj tržni delež v škodo industrije Unije, ni mogoče sklepati, da je bilo zmanjšanje potrošnje tolikšno, da je prekinilo vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(169)
Na podlagi razpoložljivih informacij je težko ugotoviti, v kolikšni meri sheme podpore držav članic vplivajo na povpraševanje. Kot je omenjeno v uvodni izjavi 171, dejansko obstajajo različne sheme podpore, medsebojni vpliv med njimi in povpraševanjem pa je zelo zapleten, zato je težko natančno določiti njihov učinek. Vendar razpoložljivi dokazi kažejo, da bo povpraševanje po sončni energiji obstajalo tudi brez shem podpore in se bo sčasoma celo povečalo, čeprav v manjši meri kot v povezavi s shemami podpore. V zvezi s tem je več strani trdilo, da je bila „pariteta omrežja“ (tj. stanje, ko so stroški proizvodnje sončne energije enaki stroškom proizvodnje konvencionalne energije) že dosežena ali skoraj dosežena v nekaterih regijah Unije. Teh trditev doslej ni bilo mogoče potrditi v okviru preiskave in bodo nadalje preiskane.
3.2 Tarife za dovajanje toka kot glavni primer shem podpore
(170)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da je vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, povezan z znižanji tarif za dovajanje toka, ki so jih uvedle države članice. Ta znižanja naj bi privedla do upada sončnih naprav in zmanjšanega povpraševanja po izdelku v preiskavi na trgu Unije, kar je povzročilo znatno škodo industriji Unije.
(171)
Države članice so v podporo proizvodnji energije iz obnovljivih virov uvedle tarife za dovajanje toka, obveznosti glede kvot s tržnimi zelenimi certifikati, investicijsko podporo in davčne olajšave. Nekatere države članice dodeljujejo tudi sredstva za podporo iz strukturnih skladov EU. Najpogostejši instrument podpore za sončno energijo so bile tarife za dovajanje toka. Analiza Komisije je bila v tej fazi osredotočena na to vrsto shem podpore.
(172)
Tarife za dovajanje toka so instrument finančne podpore, ki je namenjen doseganju obveznih nacionalnih ciljev za uporabo obnovljivih virov energije, kot je določeno v Direktivi 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov. Raven podpore in način učinkovanja tarif za dovajanje toka se razlikujeta glede na države članice. Tarife za dovajanje toka upravljavce omrežij obvezujejo, da sončno energijo kupijo po ceni, ki proizvajalcem sončne energije (običajno lastnikom sončnih naprav) zagotavlja povrnitev stroškov in razumno stopnjo donosa. Za tarife za dovajanje toka kot za druge sheme podpore v večini primerov velja nadzor državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU, ki zagotavlja, da proizvajalci električne energije ne prejemajo prekomernih nadomestil.
(173)
Kljub razlikam med državami je mogoče opaziti tri pojave v zvezi z razvojem tarif za dovajanje toka v Uniji: (i) znižanje stopenj tarif za dovajanje toka; (ii) popolna ukinitev sheme tarif za dovajanje toka (Španija) in (iii) uvedba pragov zmogljivosti („omejitev“) za naprave, upravičene do financiranja, in omejitev v zvezi z novo podprto zmogljivostjo, nameščeno v enem letu, na ravni države članice. V zvezi z omejitvami se zdi, da so te bile uvedene predvsem v letu 2012 in zato najverjetneje niso vplivale na potrošnjo v OP. Zato je bila analiza osredotočena na nedavno ukinitev tarif za dovajanje toka v Španiji in na znižanja stopenj tarif za dovajanje toka v večini držav članic. Proučeno je bilo, ali so ukinitev in znižanja vplivala na povpraševanje na trgu Unije in ali bi to lahko povzročilo znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. V zvezi s tem se je štelo, da je bil učinek razvoja tarif za dovajanje toka v zvezi s povpraševanjem modulov reprezentativen tudi za položaj glede celic in rezin. Dejansko se zaradi manjšega povpraševanja po modulih samodejno zmanjša tudi povpraševanje po celicah in rezinah, saj so te nujne za proizvodnjo modulov in se ne uporabljajo v drugih proizvodnih procesih.
(174)
Medtem ko je bila v preiskavi potrjena povezava med gibanjem tarif za dovajanje toka in potrošnjo, je bilo tudi ugotovljeno, da zmanjšanje potrošnje med letom 2011 in OP ni prispevalo k prekinitvi vzročne zveze med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, kakor je podrobno opisano v uvodni izjavi 163. Dejansko je preiskava pokazala, da se je položaj industrije Unije slabšal, vendar so proizvajalci izvozniki lahko ohranili visoke tržne deleže za module (80 %) ter celo nekoliko povečali tržne deleže za celice (z 22 % leta 2011 na 25 % v OP) in rezine (z 32 % leta 2011 na 33 % v OP). Poleg tega je treba omeniti, da se je v obravnavanem obdobju zaračunana povprečna cena industrije Unije za module znižala za 53 %, zlasti zaradi znatnega povečanja dampinškega uvoza in bistvenega cenovnega pritiska, ki ga je ta povzročil na trgu Unije. Zaradi tega izgube dobičkonosnosti, ki jo je utrpela industrija Unije, ni mogoče pripisati predvsem znižanju tarif za dovajanje toka.
(175)
Zato se prizna, da so tarife za dovajanje toka ustvarjale povpraševanje po sončni energiji in da so nedavne ukinitve tarif za dovajanje toka (kot na primer v Španiji) in znižanja v drugih državah članicah v OP zmanjšala potrošnjo izdelka v preiskavi, kar je morda prispevalo k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Vendar zmanjšanje potrošnje v OP ni bilo tolikšno, da bi prekinilo vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(176)
Več strani je trdilo, da so zaradi znižanja tarif za dovajanje toka priložnosti za naložbe v sončno energijo neprivlačne za vlagatelje in da je zaradi tega manjše tudi povpraševanje po zadevnem izdelku v Uniji.
(177)
Preiskava je potrdila povezavo med stopnjami tarif za dovajanje toka in ravnijo naložb v sončno industrijo, pokazala pa je tudi, da so naložbe v sončno energijo manj odvisne v regijah z visoko izpostavljenostjo soncu, kjer je proizvodnja sončne energije učinkovitejša, in v regijah z visokimi cenami električne energije. Dejansko je preiskava pokazala, da se naložbe še vedno izvajajo (npr. v Španiji) kljub ukinitvi sheme tarif za dovajanje toka. Poleg tega je preiskava pokazala, da so priložnosti za naložbe v sončno energijo ostale privlačne tudi pri nižjih stopnjah tarif za dovajanje toka.
(178)
Na podlagi navedenega ni bilo mogoče nedvoumno skleniti, da so zaradi znižanja tarif za dovajanje toka naložbe v sončno energijo neprivlačne za vlagatelje in da to prispeva k škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
(179)
Ena zainteresirana stran je trdila, da so morali proizvajalci Unije zaradi znižanja tarif za dovajanje toka znižati cene, da bi zagotovili nadaljnji interes vlagateljev v fotonapetostno energijo ter še naprej razvijali povpraševanje in rast.
(180)
Preiskava je pokazala, da je morala industrija Unije znižati cene predvsem zaradi pritiska dampinškega uvoza in ne zaradi znižanja tarif za dovajanje toka. Utemeljitev za to je dejstvo, da je do najznatnejšega znižanja cen industrije Unije prišlo v letih 2010 in 2011, torej pred večjimi znižanji tarif za dovajanje toka. Dejansko je morala industrija Unije nižati svoje cene na vedno nižjo stopnjo zaradi povečanja dampinškega uvoza iz LRK in posledičnega znatnega nelojalnega nižanja cen industrije Unije.
(181)
Ta trditev je bila zato zavrnjena.
(182)
Na kratko, tarife za dovajanje toka so pomemben dejavnik pri razvoju fotonapetostnega trga v Uniji, obstoj teh tarif pa je vplival na razvoj potrošnje izdelka v preiskavi. Preiskava pa je pokazala tudi, da se kljub pomembnim znižanjem tarif za dovajanje toka potrošnja ni bistveno zmanjšala. Zato se začasno sklene, da razvoj tarif za dovajanje toka ni bil tak, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
3.3 Druga finančna podpora, odobrena industriji Unije
(183)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je vzrok za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, zmanjšanje finančne podpore, odobrene industriji Unije. V podporo tej trditvi so bile predložene informacije, ki temeljijo na subvencijah, odobrenih enemu od proizvajalcev Unije pred obravnavanim obdobjem (med letoma 2003 in 2006).
(184)
Na podlagi predloženih dokazov ni bila odkrita povezava med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in domnevno subvencijo, ki jo je v obdobju pred obravnavanim obdobjem prejel eden od proizvajalcev Unije. Poleg tega se informacije nanašajo na obdobje pred obravnavanim obdobjem, zato se zdi, da so nepomembne. Zato ni bilo mogoče ugotoviti povezave med domnevno subvencijo, ki jo je prejela industrija Unije, in povzročeno znatno škodo. Ta argument je bil zato zavrnjen.
3.4 Presežna zmogljivost
(185)
Zatrjeno je bilo, da je bil vzrok za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, presežna zmogljivost na trgu Unije in na globalnem trgu na splošno. Zatrjeno je bilo tudi, da je presežna zmogljivost na globalnem trgu privedla do sedanje konsolidacije industrije Unije in da je bila povzročena škoda posledica prevelikega števila proizvodnih obratov. Poleg tega je več zainteresiranih strani trdilo, da je bila znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, povezana s samopovzročenim prekomernim povečanjem zmogljivosti industrije EU. Nasprotno pa so nekatere zainteresirane strani trdile, da je bila škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica dejstva, da industrija Unije ni izvedla potrebnih naložb v povečanje zmogljivosti.
(186)
Medtem ko je industrija Unije dejansko povečala svojo proizvodno zmogljivost, pa njen celotni obseg proizvodnje v obravnavanem obdobju ni pokril povišanih stopenj potrošnje na trgu Unije. Povečanje proizvodne zmogljivosti industrije Unije je bilo torej razumno in je sledilo razvoju trga, tj. povečanju potrošnje. Zato ni mogoče šteti, da je to bil vzrok za povzročeno škodo.
(187)
Ob upoštevanju tega med preiskavo tudi ni bil potrjen argument, da industrija Unije ni vlagala v povečanje zmogljivosti. V nasprotju s tem in kakor je bilo že navedeno, pa je industrija Unije v obravnavanem obdobju postopoma povečevala zmogljivost in imela na voljo presežne zmogljivosti v celotnem obravnavanem obdobju, kar kaže na to, da bi lahko zadostila dodatnemu povpraševanju. Zato je bilo treba ta argument zavrniti.
(188)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da so bili udeleženci na trgu, tudi tisti v sektorjih višje ali nižje v prodajni verigi, v težkem položaju zaradi presežne zmogljivosti na globalnem trgu in posledične spremembe trga. V zvezi s tem je bilo zatrjeno, da je izdelek v preiskavi postal blago, za katerega posamezni proizvajalci ne morejo več določati cen, ampak na cene vplivata svetovna povpraševanje in ponudba. Zatrjeno je bilo tudi, da je industrija Unije utrpela znatno škodo zaradi takega položaja in ne zaradi dampinškega uvoza.
(189)
Preiskava je potrdila obstoj presežne zmogljivosti na globalnem trgu, ki izvira predvsem iz LRK. V zvezi s spremembo trga, zaradi katere naj bi izdelek v preiskavi domnevno postal blago, ta ne bi upravičevala nepoštenega določanja cen in nepoštenih trgovinskih praks. V zvezi s tem je treba opozoriti, da industrija Unije izdelek v preiskavi proizvaja in prodaja več kot 20 let, medtem ko se je industrija zadevnega izdelka v LRK razvila šele nedavno (približno sredi prejšnjega desetletja), in sicer predvsem zaradi privlačnosti tarif za dovajanje toka in drugih spodbud politike v Uniji ter posledičnega povečanja povpraševanja.
(190)
Na podlagi tega so bili argumenti zavrnjeni.
3.5 Vpliv cen surovin
(191)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da je bila znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, povezana z razvojem cen polisilicija, tj. glavne surovine za proizvodnjo rezin. Zatrjeno je bilo, da je industrija Unije sklepala dolgoročne dobavne pogodbe s fiksnimi cenami in zato v obravnavanem obdobju ni mogla imeti koristi od znižanja cen polisilicija.
(192)
Preiskava je odkrila, da so se cene polisilicija povišale leta 2008 in znova padle leta 2009 ter le počasi naraščale leta 2010 in na začetku leta 2011. V OP so cene znatno padle.
(193)
Preiskava je pokazala, da kljub temu, da je industrija Unije sklepala dolgoročne dobavne pogodbe, se je o pogojih teh pogodb večinoma ponovno pogajalo na podlagi gibanja cen polisilicija, pogodbene cene pa so dosegle raven, ki je bila blizu cenam na promptnem trgu ali včasih celo pod njimi.
(194)
Na podlagi tega je bilo ugotovljeno, da so dolgoročne pogodbe za dobavo polisilicija morda prizadele nekaj določenih proizvajalcev Unije, vendar industrija Unije na splošno zaradi teh dolgoročnih pogodb ni utrpela škode in je lahko v celoti izkoristila znižanje cen polisilicija. Zato je bilo ugotovljeno, da dolgoročne pogodbe niso prispevale k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije.
3.6 Samopovzročena škoda: vpliv avtomatizacije, velikosti, ekonomije obsega, konsolidacije, inovacije in stroškovne učinkovitosti
(195)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da je bil vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, visoka stopnja avtomatizacije proizvodnega procesa. Zatrjeno je bilo, da so bili mali proizvajalci v slabšem položaju v primerjavi z večjimi in vertikalno integriranimi proizvajalci ter da zato škode, ki so jo utrpeli ti proizvajalci, ni mogoče pripisati dampinškemu uvozu. V zvezi s tem je bilo tudi zatrjeno, da je industrija Unije v vsakem primeru na splošno majhna in zato ni mogla izkoristiti ekonomije obsega.
(196)
Preiskava je pokazala, da so imeli tudi mali proizvajalci na trgu Unije visoko avtomatizirane proizvodne procese, kar je imelo pozitiven učinek na proizvodne stroške. Večina proizvajalcev Unije se je specializirala za en del proizvodnega procesa (rezine, celice ali moduli), kar je povečalo njihovo konkurenčnost v zvezi s posebno vrsto izdelka, ki so ga proizvajali. Zato je bilo treba zavrniti argument, da je bil vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, vpliv visoke stopnje avtomatizacije.
(197)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je cenovni pritisk povzročil konsolidacijo industrije Unije, slednja pa je bila vzrok za znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Preiskava pa je pokazala, da je bila konsolidacija prej posledica dampinškega uvoza. Ta stran niti ni predložila dokazov glede tega, v kolikšni meri bi lahko bil proces konsolidacije vzrok za povzročeno škodo.
(198)
Zatrjeno je bilo tudi, da je vzrok za povzročeno škodo pomanjkanje vertikalne integracije industrije Unije. Vertikalno integrirani proizvajalci bi morali v normalnih tržnih razmerah na splošno imeti več varnosti v zvezi z dobavno verigo. Preiskava pa je pokazala, da del industrije Unije, ki je bil vertikalno integriran, ni mogel v celoti izkoristiti prednosti vertikalne integracije, saj je bil cenovni pritisk zaradi dampinškega uvoza izjemno visok. Poleg tega industrija Unije, vključno z vertikalno integriranimi proizvajalci Unije, zaradi dampinškega uvoza ni mogla v celoti izkoristiti visokih stopenj izkoriščenosti zmogljivosti, da bi dosegla ekonomijo obsega. Preiskava tudi ni odkrila korelacije med vertikalno integracijo in boljšimi stopnjami dobičkonosnosti, saj se je ta korelacija spremenila zaradi visokega cenovnega pritiska.
(199)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da industriji Unije primanjkuje tehničnih inovacij in naložb v novo tehnologijo. Vendar preiskava ni razkrila nobenih dejanskih dokazov, ki bi potrdili te trditve. Nasprotno, preiskava je pokazala, da je bila večina naložb industrije Unije namenjena novim strojem ter raziskavam in razvoju, med izdelki s celega sveta pa ni bilo pomembnih razlik v tehnologiji.
(200)
Poleg tega je ena zainteresirana stran trdila, da je vzrok za povzročeno znatno škodo slaba izvedba projektov (neuspeli projekti). V zvezi s tem je treba opozoriti, da ta argument ni bil utemeljen. Poleg tega bi se lahko prej štelo, da so neuspeli projekti posledica dampinškega uvoza. Argument je bilo treba zato zavrniti.
(201)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da industrija Unije ni mogla pravočasno racionalizirati svojih stroškov, da bi se odzvala na razvoj na svetovnem trgu. Druge strani so trdile, da so stroški dela in splošni stroški v Uniji višji kot v LRK.
(202)
Preiskava je pokazala, da so se stroški proizvodnje industrije Unije v obravnavanem obdobju stalno zniževali, razen za rezine, za katere so se stroški leta 2010 zmanjševali, leta 2011 in še v OP pa so se povečali in dosegli nekoliko višjo raven kot na začetku obravnavanega obdobja (glej uvodno izjavo 138). Produktivnost se je za module in celice povečala, za rezine pa zmanjšala. Kot je bilo omenjeno, industrija Unije zaradi povečanja dampinškega uvoza iz LRK in posledičnega znatnega cenovnega pritiska na trgu Unije ni mogla imeti koristi od zmanjšanja stroškov.
(203)
Omeniti je treba, da proizvajalci izvozniki v LRK nimajo primerjalnih prednosti v zvezi s surovinami (polisilicijem) in uporabljenimi stroji, saj so večinoma uvoženi iz Unije. Stroški dela in splošni stroški so v povprečju predstavljali manj kot 10 % celotnih stroškov za modul v OP in se zanje ne šteje, da so imeli pomembno vlogo.
(204)
Poleg tega je bilo zatrjeno, da so nekateri proizvajalci Unije nabavljali rezine, celice in/ali module v zadevni državi in jih nato prodali na trgu Unije kot svoje izdelke. Preiskava je pokazala, da je imel uvoz zadevnega izdelka iz industrije Unije v primerjavi s proizvodnjo Unije dopolnilni značaj in je bil njegov obseg omejen, zato zanj ne bi veljalo, da je prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(205)
Zato si je morala industrija Unije močno prizadevati za racionalizacijo svojih stroškov proizvodnje, da bi se prilagodila trendu nižanja cen uvoza iz LRK. Kljub prizadevanjem industrije Unije se ta racionalizacija stroškov ni mogla pokazati v prodajnih cenah zaradi znatnega nelojalnega nižanja cen, ki ga je povzročil dampinški uvoz.
(206)
Na tej podlagi je bilo treba vse navedene argumente zavrniti.
3.7 Konkurenca tankoslojnih fotonapetostnih izdelkov in drugih fotonapetostnih tehnologij
(207)
Več zainteresiranih strani je trdilo, da je vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, konkurenca tankoslojnih fotonapetostnih izdelkov in drugih fotonapetostnih tehnologij, saj so te tehnologije medsebojno zamenljive in imajo enako končno uporabo.
(208)
Preiskava je pokazala, da se tankoslojni fotonapetostni izdelki izdelujejo iz drugačnih surovin in se zanje ne uporabljajo rezine iz kristalnega silicija. Na splošno imajo veliko manjši izkoristek pretvorbe in manjšo izhodno moč kot moduli iz kristalnega silicija. Posledično jih ni mogoče uporabljati na omejenih površinah, kot so strehe, torej niso povsem medsebojno zamenljivi z zadevnim izdelkom. Zato se kljub temu, da morda obstaja določena raven konkurence med tankoslojnimi izdelki in zadevnim izdelkom, ta konkurenca šteje za zanemarljivo.
(209)
Zato preiskava ni pokazala nobene povezave med škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in konkurenco tankoslojnih fotonapetostnih in drugih fotonapetostnih tehnologij.
(210)
Na podlagi tega se ta argument zavrne.
3.8 Finančna kriza in njeni učinki
(211)
Zatrjeno je bilo, da sta finančna kriza in gospodarska recesija negativno vplivali na dostop industrije Unije do finančnih sredstev in tako povzročili škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(212)
Zmožnost industrije Unije za zbiranje kapitala se je v obravnavanem obdobju močno zmanjšala. Ker je sončna industrija kapitalsko intenzivna, je zmožnost zbiranja kapitala ključnega pomena. Gospodarska recesija je imela določen vpliv na položaj industrije Unije. Vendar je preiskava pokazala, da se je kljub rasti trga Unije med letoma 2009 in 2011 položaj industrije Unije poslabšal zaradi dampinškega uvoza iz LRK, ki je močno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije. Zato je bilo ugotovljeno, da je povečanje dampinškega uvoza iz Kitajske okrepilo morebitne negativne učinke finančne krize in da je bil omejen dostop do finančnih sredstev v veliki meri posledica negativnih razmer na trgu, položaj in možnosti industrije Unije pa posledica dampinškega uvoza. Torej, čeprav je finančna kriza v določeni meri vplivala na položaj industrije Unije, ni mogla prekiniti vzročne zveze med dampinškim uvozom in škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. Argument je bil zato zavrnjen.
3.9 Izvoz industrije Unije
(213)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da se je izvoz industrije Unije v obravnavanem obdobju bistveno zmanjšal, za module zlasti med letoma 2009 in 2011, za celice pa med letom 2009 in prvo četrtino leta 2012, in da je zaradi tega nastala znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije.
(214)
Vendar, kot je prikazano v spodnji preglednici, je obseg izvoza modulov ostal na visoki ravni kljub rahlemu zmanjšanju v OP, raven povprečnih cen pa je bila v OP višja od povprečnih stroškov za module v celotnem obravnavanem obdobju. Zato to ni mogel biti vzrok za škodo, ki jo je utrpela industrija Unije. V zvezi s celicami je obseg izvoza predstavljal le približno 12 % celotnega obsega proizvodnje celic. Zato je lahko to kljub nizkim cenam v OP imelo le omejen vpliv na položaj industrije Unije. Kot zadnje, v zvezi z rezinami je izvoz predstavljal približno 24 % celotnega obsega proizvodnje in podobno je lahko to kljub nizkim izvoznim cenam v OP imelo le omejen vpliv na položaj industrije Unije. Argumente v zvezi s tem je bilo treba zato zavrniti.
Preglednica 13-a
Moduli
2009
2010
2011
OP
Obseg izvoza modulov v MW
989
1 279
1 157
1 148
(Indeks 2009 = 100)
100
129
117
116
Povprečna izvozna cena (EUR/kW)
2 500
1 900
1 470
1 230
(Indeks 2009 = 100)
100
76
59
49
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 13-b
Celice
2009
2010
2011
OP
Obseg izvoza celic v MW
62
320
315
238
(Indeks 2009 = 100)
100
516
508
384
Povprečna izvozna cena (EUR/kW)
1 350
1 050
830
640
(Indeks 2009 = 100)
100
78
61
47
Vir:
Europressedienst.
Preglednica 13-c
Rezine
2009
2010
2011
OP
Obseg izvoza rezin v MW
93
916
750
486
(Indeks 2009 = 100)
100
985
806
523
Povprečna izvozna cena (EUR/kW)
850
590
530
480
(Indeks 2009 = 100)
100
70
63
57
Vir:
Europressedienst.
(215)
Na tej podlagi je bilo ugotovljeno, da vpliv izvoza industrije Unije ni bil tako velik, da bi prispeval k znatni škodi, ki jo je utrpela industrija Unije. Zato je bilo treba argumente zainteresiranih strani v zvezi s tem zavrniti.
3.10 Odkritje nahajališč plina iz skrilavca v Evropski uniji
(216)
Ena zainteresirana stran je trdila, da je vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Unije, odkritje nahajališč plina iz skrilavca v Uniji in da je možnost povečanja proizvodnje poceni plina iz skrilavca v Uniji zmanjšala javne in zasebne naložbe v projekte na področju obnovljive energije.
(217)
Preiskava je pokazala, da se je potrošnja izdelka v preiskavi v celotnem obravnavanem obdobju znatno povečevala, kot je že omenjeno v uvodni izjavi 108. Poleg tega preiskava ni razkrila nobenih dejanskih dokazov, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, nastala zaradi odkritja nahajališč plina iz skrilavca v Evropski uniji. Trditev je bila zato zavrnjena.
3.11 Sistem Evropske unije za trgovanje z emisijami (ETS)
(218)
Ista stran je trdila, da je škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica nizkih naložb v proizvodnjo sončne energije zaradi nizkih tržnih cen za emisijske kredite v zvezi s CO2 v okviru sistema Evropske unije za trgovanje z emisijami.
(219)
Vendar ni bilo predloženih nobenih dokazov, prav tako pa preiskava ni razkrila dejanskih okoliščin, ki bi potrdile te trditve. Nasprotno, preiskava je pokazala, da se je potrošnja izdelka v preiskavi v obravnavanem obdobju znatno povečevala. Na podlagi tega je bila trditev zavrnjena.
3.12 Upravne odločitve
(220)
Nekatere zainteresirane strani so trdile, da je znatna škoda, ki jo je utrpel vsaj en proizvajalec Unije, nastala zaradi napačnih upravnih odločitev. Te trditve so temeljile na letnih računovodskih izkazih in nekaterih informacijah iz pisma, ki ga je delničar družbe poslal drugim delničarjem.
(221)
Informacije iz dokumentacije niso pokazale, da je bila katera koli upravna odločitev zadevne družbe nenavadna ali nepremišljena ali da je vplivala na celotno industrijo Unije. Zato so bili argumenti v zvezi s tem zavrnjeni.
3.13 Druge vladne politike
(222)
Ena zainteresirana stran je trdila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, nastala zaradi drugih vladnih politik, kot so politike na področju obnovljive energije, politike, namenjene spodbujanju inovacij, politike za skrajšanje upravnih postopkov, politike za spodbujanje trgovine in ureditve glede dostopa do omrežij, saj te politike koristijo proizvajalcem izvoznikom. Čeprav je res, da bi nekatere od navedenih politik lahko spodbudile uvoz iz drugih tretjih držav in splošno rast sončne industrije, pa bi te politike koristile tudi industriji Unije. Poleg tega te politike ne bi smele pomeniti, da bi uvoz v Unijo potekal po škodljivih dampinških cenah. Zato so bili argumenti v zvezi s tem zavrnjeni.
3.14 Sklep o vzročni zvezi
(223)
Preiskava je pokazala vzročno zvezo med znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in dampinškim uvozom iz LRK. Drugi morebitni vzroki za škodo, kot so uvoz iz drugih tretjih držav, potrošnja, tarife za dovajanje toka, druga finančna podpora, odobrena industriji Unije, presežna zmogljivost, vpliv cen surovin, samopovzročena škoda, konkurenca tankoslojnih izdelkov, finančna kriza in njeni učinki, izvoz industrije Unije, odkritje nahajališč plina iz skrilavca v Evropski uniji, upravne odločitve, sistemi Evropske unije trgovanja z emisijami in druge vladne politike, so bili analizirani in ugotovljeno je bilo, da nobeden ni bil tak, da bi prekinil vzročno zvezo med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije.
(224)
Na podlagi zgornje analize, ki je pravilno razlikovala in ločila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, je bilo zato začasno sklenjeno, da obstaja vzročna zveza med dampinškim uvozom iz LRK in znatno škodo, ki jo je utrpela industrija Unije v OP.
F. INTERES UNIJE
1. Uvodne opombe
(225)
V skladu s členom 21 osnovne uredbe je Komisija proučila, ali so kljub začasnemu sklepu o škodljivem dampingu obstajali tehtni razlogi, da sprejetje začasnih ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Analiza interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih vpletenih interesov, vključno z interesi industrije Unije, družb na nabavnem in podrejenem trgu fotonapetostnega sektorja, uvoznikov, uporabnikov in potrošnikov zadevnega izdelka.
(226)
Po začetku preiskave se je javilo približno 150 gospodarskih subjektov. Posebni vprašalniki so bili poslani nepovezanim uvoznikom, gospodarskim subjektom, ki so višje v prodajni verigi, (vključno s proizvajalcem surovin in dobavitelji opreme za proizvodnjo izdelka v preiskavi), gospodarskim subjektom, ki so nižje v prodajni verigi, (vključno z razvijalci projektov in monterji) in organizaciji potrošnikov BEUC. Informacije so predložila tri združenja, ki so zastopala različne gospodarske subjekte (industrijo Unije, gospodarske subjekte, ki so višje ali nižje v prodajni verigi) v fotonapetostnem sektorju.
2. Interes industrije Unije
(227)
Industrija Unije je v OP neposredno zaposlovala približno 25 000 ljudi v proizvodnji in prodaji podobnega izdelka.
(228)
V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je industrija Unije v obdobju preiskave zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države utrpela znatno škodo. Opozoriti je treba, da so številni kazalniki škode v obravnavanem obdobju kazali negativne trende. Zelo prizadeti so bili zlasti kazalniki škode, povezani s finančno uspešnostjo sodelujočih proizvajalcev Unije, kot so dobičkonosnost, denarni tok in donosnost naložb. Dejansko so proizvajalci modulov, celic in rezin v Uniji v letu 2011 in v OP poslovali z izgubo. Zato so morali nekateri proizvajalci Unije že zapreti svoje proizvodne obrate, medtem ko so se nekateri drugi soočili z nesolventnostjo. Zelo verjetno je, da se bo brez ukrepov gospodarski položaj industrije Unije še poslabšal.
(229)
Pričakuje se, da se bodo z uvedbo začasnih protidampinških dajatev znova vzpostavili pravični pogoji trgovanja na trgu Unije, kar bo industriji Unije omogočilo uskladitev cen podobnega izdelka s stroški proizvodnje in tako izboljšalo njeno dobičkonosnost. Pričakuje se lahko tudi, da se bo z uvedbo začasnih ukrepov industriji Unije omogočila povrnitev vsaj dela tržnega deleža, ki ga je izgubila v obravnavanem obdobju, kar bi pozitivno vplivalo na njen celoten finančni položaj. Poleg tega bi morala industrija Unije imeti boljši dostop do kapitala in možnost, da še naprej vlaga v raziskave in razvoj ter inovacije na fotonapetostnem trgu. Preiskava je pokazala tudi, da je mogoče ponovno začeti poslovne dejavnosti proizvajalcev Unije, ki so morali ustaviti proizvodnjo zaradi pritiska kitajskega uvoza. Na splošno bi bilo v tem scenariju zavarovanih obstoječih 25 000 delovnih mest industrije Unije (v OP), poleg tega pa bi obstajala tudi utemeljena možnost za nadaljnjo širitev proizvodnje in povečanje števila delovnih mest.
(230)
Če se ukrepi ne uvedejo, je pričakovati nadaljnje izgube tržnega deleža, dobičkonosnost industrije Unije pa bi se nadalje poslabšala. To kratko- in srednjeročno ne bi bilo vzdržno. Poleg velikega števila proizvajalcev Unije, ki so že bili prisiljeni zapustiti trg, kot je opisano v uvodni izjavi 157, bi zato lahko postali nesolventni tudi drugi proizvajalci, kar bi lahko kratko- do srednjeročno privedlo do verjetnega prenehanja obstoja industrije Unije in posledičnega znatnega vpliva na obstoječa delovna mesta.
(231)
Zato se začasno sklene, da bi bila uvedba protidampinških dajatev v interesu industrije Unije.
3. Interes nepovezanih uvoznikov
(232)
Kot je omenjeno v uvodni izjavi 12, je bilo trgovanje z zadevnim izdelkom glavna poslovna dejavnost samo enega od treh vzorčenih uvoznikov.
(233)
Predložen je bil argument, da bo uvedba ukrepov za zadevni izdelek negativno vplivala na poslovne dejavnosti uvoznikov. Prvič, uvedba dajatev ne bi smela povzročiti ukinitve celotnega uvoza iz LRK. Drugič, čeprav se lahko pričakuje, da bi uvedba ukrepov lahko imela negativen vpliv na finančni položaj uvoznikov, ki uvažajo samo iz LRK, bi se lahko uvozniki, ki uvažajo iz različnih držav, zaradi verjetnega povečanja uvoza iz drugih tretjih držav preusmerili na druge vire dobave.
(234)
Zato se začasno sklene, da bi uvedba predlagane ravni ukrepov lahko imela določen negativen vpliv na položaj nepovezanih uvoznikov zadevnega izdelka.
4. Interes gospodarskih subjektov, ki so višje v prodajni verigi
(235)
Gospodarski subjekti, ki so višje v prodajni verigi, se večinoma ukvarjajo s proizvodnjo surovin ter proizvodnjo in inženiringom opreme za proizvajanje izdelka v preiskavi. Prejetih je bilo osem izpolnjenih vprašalnikov gospodarskih subjektov, ki so višje v prodajni verigi. Opravljena sta bila dva preveritvena obiska, in sicer pri proizvajalcu surovin in proizvajalcu proizvodne opreme.
(236)
Na splošno se je dejavnost osmih sodelujočih gospodarskih subjektov, ki so višje v prodajni verigi, v povezavi z izdelkom v preiskavi v OP spreminjala sorazmerno z njihovo celotno dejavnostjo in je le za eno sodelujočo družbo predstavljala 100 % njene dejavnosti, medtem ko se je pri ostalih družbah gibala med 6 % in 80 %. Dejavnost v zvezi z zadevnim izdelkom je v OP v povprečju predstavljala približno 41 % celotne dejavnosti sodelujočih gospodarskih subjektov, ki so višje v prodajni verigi. V smislu delovnih mest je osem sodelujočih gospodarskih subjektov, ki so višje v prodajni verigi, v OP zaposlovalo približno 4 200 ljudi. Dobičkonosnost se je glede na segment in posamezno družbo gibala od visokih stopenj do nekoliko negativne dobičkonosnosti. Preiskava je pokazala, da so navedeni gospodarski subjekti z negativno dobičkonosnostjo utrpeli škodo zaradi slabega položaja industrije Unije, saj so bile nekatere stranke, ki so jih izgubili, proizvajalci izdelka v preiskavi v Uniji, in zaradi zmanjšanja potrošnje.
(237)
Gospodarski subjekti Unije, ki so višje v prodajni verigi, so izdelke prodajali v Uniji, LRK in drugih tretjih državah. Povprečna porazdelitev prodaje je v OP ustrezala približno 20 % prodaje v Uniji, skoraj 50 % prodaje v LRK in približno 30 % prodaje v drugih tretjih državah.
(238)
Nekatere strani v sektorjih višje v prodajni verigi so trdile, da bi uvedba protidampinških ukrepov negativno vplivala na njihove poslovne dejavnosti, saj je LRK njihov glavni izvozni trg. Zatrjeno je bilo, da bi dajatve močno omejile uvoz zadevnega izdelka iz LRK v Unijo, zaradi česar bi LRK omejila uvoz polisilicija in proizvodne opreme iz Unije. Zato bi gospodarski subjekti Unije, ki so višje v prodajni verigi, domnevno morali zmanjšati svoje poslovne dejavnosti in število zaposlenih.
(239)
Najprej je treba opozoriti, da cilj dajatev ni odpraviti uvoz zadevnega izdelka iz Kitajske, ampak ponovno vzpostaviti enake konkurenčne pogoje. Zato bi kitajski uvoz še naprej do določene mere oskrboval trg Unije, toda po poštenih cenah. Poleg tega je preiskava pokazala, da gospodarski subjekti Unije, ki so višje v prodajni verigi, delujejo globalno in so prisotni na različnih nacionalnih trgih, zato niso odvisni izključno od svojega izvoza v LRK. Zato je upravičeno domnevati, da bi na svetovnem fotonapetostnem trgu gospodarski subjekti Unije, ki so višje v prodajni verigi, verjetno lahko nadomestili morebitno zmanjšanje izvoza v LRK z izvozom na druge trge, za katere se glede na javno dostopne tržne raziskave pričakuje, da bodo rastli. V vsakem primeru se kitajski fotonapetostni trg že sooča z znatno presežno proizvodno zmogljivostjo, zato je vprašljivo, ali bi proizvajalci strojev v Uniji kratko- in srednjeročno lahko prodali več proizvodne opreme.
(240)
Ob upoštevanju navedenega se začasno sklene, da vpliv protidampinških dajatev na proizvajalce strojev ne bi bil znaten, medtem ko bi lahko bil vpliv na dobavitelja surovin kratkoročno negativen zaradi morebitnega zmanjšanja njegove prodaje Kitajski.
5. Interes gospodarskih subjektov, ki so nižje v prodajni verigi
(241)
Gospodarski subjekti, ki so nižje v prodajni verigi, večinoma delujejo na področjih razvoja projektov, trženja in komunikacij ter montaže fotonapetostnih naprav. Prejetih je bilo 13 izpolnjenih vprašalnikov gospodarskih subjektov, ki so nižje v prodajni verigi, vendar jih je bilo le sedem ustrezno izpolnjenih in primernih za smiselno oceno. Opravljena sta bila dva preveritvena obiska, in sicer v zvezi z razvojem fotonapetostnih projektov in montažo. Pri analizi izpolnjenih vprašalnikov, ki jih je predložilo 36 sodelujočih nepovezanih uvoznikov, se je izkazalo, da bi bilo treba nekatere od njih dejansko obravnavati kot gospodarske subjekte, ki so nižje v prodajni verigi, saj je njihova glavna dejavnost montaža. Ta zadeva bo v nadaljnjem poteku preiskave dodatno preiskana.
(242)
Na splošno se dejavnost gospodarskih subjektov, ki so nižje v prodajni verigi, v zvezi z izdelkom v preiskavi razlikuje v primerjavi z njihovo celotno dejavnostjo. V povprečju je v OP predstavljala 41 %. Povprečna dobičkonosnost sodelujočih gospodarskih subjektov v zvezi z izdelkom v preiskavi je bila 11 % v OP. V smislu delovnih mest je sedem sodelujočih gospodarskih subjektov, ki so nižje v prodajni verigi, v OP zaposlovalo približno 550 ljudi.
(243)
Podan je bil argument, da protidampinški ukrepi niso v interesu Unije, saj bodo zvišali ceno modulov in tako končne uporabnike/potrošnike odvrnili od izdelave naprav. Tako bi imeli gospodarski subjekti, ki so nižje v prodajni verigi, veliko manj naročil in bi morali zmanjšati svoje poslovanje. Ta ocena temelji na raziskavi podjetja Prognos o morebitnih izgubah delovnih mest, ki je bila predložena med preiskavo. Raziskava predvideva, da bo ogrožena velika večina delovnih mest na fotonapetostnem trgu Unije, če se dajatve uvedejo. V raziskavi je bila uporabljena ocena Evropskega industrijskega združenja za fotovoltaiko (European Photovoltaic Industry Association, EPIA), glede na katero je skupno število neposrednih delovnih mest v letu 2011 na vseh stopnjah fotonapetostnega trga Unije, vključno s proizvajalci, uvozniki in gospodarskimi subjekti v Uniji, ki so višje ali nižje v prodajni verigi, enako 265 000. V raziskavi podjetja Prognos, v kateri se je ocena skupnega števila delovnih mest na fotonapetostnem trgu za leto 2011 upoštevala kot izhodišče, je bilo ugotovljeno, da bo v treh letih izgubljenih do 242 000 od 265 000 delovnih mest, odvisno od ravni dajatev. Domnevno bo večina delovnih mest izgubljenih na podrejenem trgu, ki je po navedbah podjetja Prognos v letu 2011 zaposloval približno 220 000 ljudi.
(244)
Preiskava ni potrdila zgoraj navedenega scenarija in je pokazala, da je v letih 2011 in 2012 ter v OP na fotonapetostnem trgu Unije obstajalo veliko manjše število neposrednih delovnih mest.
(245)
Najprej je preiskava vzbudila dvom o točnosti skupnega števila neposrednih delovnih mest na fotonapetostnem trgu, kot ga je ocenilo Evropsko industrijsko združenje za fotovoltaiko. Med preveritvenim obiskom pri EPIA se je zlasti izkazalo, da so bili podatki, na katerih je temeljilo ugotovljeno število 265 000, nenatančni in niso omogočali takšne ugotovitve. Informacije, pridobljene med preveritvenim obiskom, dejansko kažejo, da bi pri številu neposrednih delovnih mest na fotonapetostnem trgu, izračunanemu za leto 2011, obstajala možnost do 20-odstotnega odstopanja. Poleg tega ocena vključuje zaposlenost v drugih evropskih državah zunaj Evropske unije ter zaposlenost v zvezi s tankoslojnim izdelkom, ki ne spada na področje te preiskave.
(246)
Tudi če se je za analizo učinka ukrepov uporabila prvotna ocena števila delovnih mest, je kljub tem dvomom treba opozoriti na naslednja dejstva. Ocena zajema delovna mesta na fotonapetostnem trgu v Evropi v letu 2011, ki so bila povezana z zelo visokim številom fotonapetostnih naprav v EU v navedenem letu (približno 20 GW). Smiselno je domnevati, da se je zaradi znižanja ravni naprav, ki je dosegla približno 17,5 GW v OP in 15 GW v letu 2012, zmanjšalo zlasti število delovnih mest na podrejenem trgu, ki so neposredno povezana z ravnijo naprav. Zato je javno dostopni strokovni tisk navajal, da se je v Nemčiji, ki je največji nacionalni trg, zaposlitev v fotonapetostnem sektorju med letoma 2011 in 2012 zmanjšala s 128 000 na 100 000, kar vključuje delovna mesta na strani proizvajalcev. Poleg tega je preiskava vzbudila resne dvome o tem, ali je številka vključevala samo delovna mesta s polnim delovnim časom, namenjena zgolj fotonapetostni industriji. Preiskava je tako razkrila, da je fotonapetostna dejavnost zlasti na podrejenem trgu (naprave) na splošno le del veliko širše poslovne dejavnosti, primarna poslovna dejavnost pa so ogrevalne, električne ali vodovodne napeljave itd.
(247)
Glede na zgoraj navedeno je verjetno, da bi uvedba ukrepov lahko privedla do zvišanja cen izdelka v preiskavi v Uniji in tako do kratkoročnega zmanjšanja števila montaž fotonapetostnih naprav. Kljub temu bi bila delovna mesta v tem delu trga negativno prizadeta le v omejenem obsegu, in sicer zaradi naslednjih dejstev. Prvič, dejavnost v zvezi s fotonapetostnimi napravami vsaj za nekaj monterjev pomeni le del njihovih poslovnih dejavnosti in je poleg tega sezonska. Zato bi morali imeti monterji možnost, da v razmerah zmanjšanega povpraševanja po fotonapetostnih napravah opravljajo druge dejavnosti. Ker so cilji v zvezi z obnovljivo energijo in energetsko učinkovitostjo, ki so bili dogovorjeni na ravni EU, pravno zavezujoči za države članice, je mogoče pričakovati, da se bo zaradi zmanjšanega povpraševanja po sončnih napravah povečalo povpraševanje po drugih oblikah obnovljive energije in energetske učinkovitosti. Mnogi od zaposlenih v sektorjih, ki so nižje v prodajni verigi, verjetno imajo potrebne veščine, da lahko izkoristijo povečano povpraševanje v teh sosednjih sektorjih. Drugič, glede na obstoječe dobičke na podrejenem trgu (glej uvodno izjavo 242) bi morali biti monterji sposobni prevzeti del zvišanja cen in tako omejiti vpliv na končne cene in na povpraševanje po fotonapetostnih napravah.
(248)
Neodvisno od uvedbe dajatev javno dostopne napovedi glede povpraševanja po fotonapetostnih napravah kažejo, da se bo povpraševanje v letu 2013 verjetno zmanjšalo, in sicer naj bi se letna raven naprav leta 2013 gibala med 9,8 GW in 16,5 GW, kar bi verjetno v vsakem primeru negativno vplivalo na število delovnih mest na podrejenem trgu.
(249)
Na koncu je treba omeniti, da bi se cene fotonapetostnih izdelkov verjetno v vsakem primeru zvišale, saj se zdi, da proizvodnja LRK, ki oskrbuje trg Unije, ustvarja velike izgube, kar je nevzdržen položaj.
(250)
Glede na zgoraj navedeno se začasno sklene, da bi bil kratkoročni vpliv protidampinških dajatev na gospodarske subjekte, ki so nižje v prodajni verigi, v omejenem obsegu negativen zaradi večjega znižanja števila naprav kot v obratnem scenariju brez dajatev, ki so ga napovedala glavna raziskovalna središča, in v primeru, da gospodarski subjekti, ki so nižje v prodajni verigi, ne bodo mogli prevzeti dajatev. Kljub morebitnemu zmanjšanju povpraševanja po fotonapetostnih napravah bi morali biti monterji sposobni opravljati druge dejavnosti, povezane z drugimi viri zelene energije ali s primarno poslovno dejavnostjo monterjev, kot je navedeno zgoraj.
6. Interes končnih uporabnikov (potrošnikov)
(251)
Strani, ki neposredno zastopajo interese končnih uporabnikov, kot so zveze potrošnikov, niso predložile pripomb. V tem primeru se navajata dve vrsti končnih uporabnikov: potrošniki (gospodinjstva) in drugi končni uporabniki (npr. institucije, družbe). Preiskava je pokazala, da so samo približno četrtino obstoječih fotonapetostnih naprav v Uniji (tako imenovanih strešnih, manjših naprav) naročili potrošniki. Ostale naprave (talne, industrijske in komercialne naprave večjih velikosti) so naročili drugi končni uporabniki.
(252)
Več strani je trdilo, da bi v primeru, da se uvedejo protidampinške dajatve, zvišanje cen fotonapetostnih modulov prizadelo potrošnike. Medtem ko se lahko pričakuje, da se bodo cene fotonapetostnih modulov na trgu EU zaradi dajatev nekoliko zvišale, je verjetno, da bo to potrošnike in druge končne uporabnike prizadelo le v omejenem obsegu, saj je preiskava pokazala, da cena modula predstavlja do 50 % celotnih stroškov za fotonapetostno napravo. Glede na stopnje dobička, ki ga ustvarjajo razvijalci projektov in monterji, je smiselno domnevati, da bi lahko morebitno zvišanje cen modulov vsaj delno prevzeli in ga tako ublažili v korist potrošnikov. Na podlagi razpoložljivih dokazov se začasno ugotavlja, da bo ukrepe na predlagani ravni dajatev vsaj delno prevzela dobavna veriga in zato ne bodo nujno povzročili zvišanja cen za potrošnike na maloprodajni ravni.
(253)
Poleg tega je treba opozoriti, da bi v primeru, da se dajatve ne uvedejo, potrošniki zaradi verjetnega prenehanja obstoja industrije Unije v prihodnosti imeli samo en vir dobave modulov. V tem primeru bi kitajski proizvajalci izvozniki imeli možnost, da dodatno okrepijo svoj zelo močen položaj na trgu, kar bi lahko kratko- in srednjeročno povzročilo zvišanje cen v škodo potrošnikov/končnih uporabnikov. Kot je bilo omenjeno, bi se cene verjetno zvišale v vsakem primeru zaradi dejstva, da proizvodnja LRK ustvarja izgube.
(254)
Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da bi imela uvedba ukrepov na splošno omejen vpliv na potrošnike in druge končne uporabnike. To ni odvisno od vloge nacionalnih shem podpore pri spodbujanju povpraševanja po fotonapetostnih napravah, ki je omenjena v uvodni izjavi 182. Če se nacionalne sheme podpore prilagodijo višjim cenam sončnih plošč (z uvedbo višjih tarif za dovajanje toka), bi bilo mogoče povsem odpraviti vpliv na potrošnike.
7. Drugi argumenti
(255)
Nekatere strani so trdile, da industrija Unije ni sposobna oskrbovati trg EU v potrebnih količinah, zato v primeru uvedbe protidampinških dajatev obstaja resna nevarnost pomanjkanja v EU, kar bi lahko povzročilo dodatno zvišanje cen zadevnega izdelka.
(256)
Preiskava je pokazala, da je ta argument neupravičen. Proizvodna zmogljivost industrije Unije je od leta 2009 preslabo izkoriščena. Stopnja izkoriščenosti zmogljivosti Unije za proizvodnjo modulov je bila v OP 41 %, dodatna neizkoriščena zmogljivost pa približno 5,7 GW; stopnja izkoriščenosti zmogljivosti Unije za proizvodnjo celic je bila 63 % z dodatno neizkoriščeno zmogljivostjo približno 1,2 GW in stopnja izkoriščenosti zmogljivosti Unije za proizvodnjo rezin 55 % z dodatno neizkoriščeno zmogljivostjo približno 1,6 GW. Zato bi industrija Unije zaradi neizkoriščenih zmogljivosti lahko kratkoročno tekmovala za dodatni del trga. Smiselno je domnevati, da bo industrija Unije poleg tega srednjeročno razširila svoje proizvodne zmogljivosti, da bo lahko bolj izkoristila ekonomije obsega in omogočila nadaljnja znižanja cen. Poleg tega na svetu obstajajo tudi drugi viri dobave, ki so prisotni na trgu Unije in bodo lahko na njem tekmovali v primeru zmanjšanja uvoza kitajskih izdelkov. Preiskava je pokazala, da je bila obstoječa neizkoriščena zmogljivost proizvodnje zunaj EU, razen na Kitajskem, v OP za module 5,6 GW, za celice 6 GW in za rezine 6 GW. Zato se sklene, da je skupna neizkoriščena zmogljivost EU in tretjih proizvajalcev zunaj EU zadostna, da kratkoročno dopolni morebitno zmanjšanje kitajskega uvoza v primeru, da bo povpraševanje po fotonapetostnih napravah v EU skladno z napovedmi glavnih raziskovalnih središč, kot je EPIA, za leto 2013 (med 9,8 GW in 16,5 GW) in za leto 2014 (med 9 GW in 17,1 GW).
(257)
Nekatere strani so trdile tudi, da bo uvedba protidampinških dajatev na zadevni izdelek škodila razvoju fotonapetostnega trga v Evropi in da zato ciljev agende 2020 EU v zvezi z obnovljivimi viri energije in zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov v EU ne bo mogoče doseči.
(258)
Prvič, cilji za leto 2020 niso odvisni izključno od sončne energije. Enako pomembne so tudi druge zelene energije, kot so: energija vetra in biomase, vodna energija itd. Ker sončni energiji ni pripisan določen odstotek za cilje za leto 2020, se pričakuje, da nekoliko nižje število fotonapetostnih naprav ne bo povzročilo povečanja splošnih stroškov za agendo 2020. Poleg tega je cena sončnih plošč le eden od številnih dejavnikov, ki so bistvenega pomena za razvoj fotonapetostne industrije v Evropi. Enako pomembni so: ugodna pravni in finančni okvir na evropski in nacionalni ravni, boljši dostop do financiranja projektov na področju obnovljive energije ter naložbe v raziskave in razvoj. V zvezi s financiranjem naložb v sončno energijo bo uvedba dajatev izboljšala položaj industrije Unije in celotnega fotonapetostnega sektorja. Zato bo verjetno izboljšala tudi dostop do kapitala tako za industrijo Unije kot tudi za vlagatelje v fotonapetostni sektor. Končno je treba opozoriti, da cilj dajatev ni odpraviti kitajski uvoz, ampak ponovno vzpostaviti pošteno konkurenco. Če se bo cena zadevnega izdelka zvišala, je na podlagi dokazov glede dobičkov, ustvarjenih na podrejenem trgu, mogoče domnevati, da bodo gospodarski subjekti na podrejenem trgu delno prevzeli zvišanje cene. Zato se cena modulov za končne uporabnike/potrošnike verjetno ne bo znatno povišala, povpraševanje po sončnih napravah pa bo mogoče ohraniti v napovedanem razponu.
(259)
Na podlagi zgoraj navedenega se začasno sklene, da uvedba ukrepov na splošno ne bi znatno negativno vplivala na druge politike EU.
8. Sklep o interesu Unije
(260)
Splošni pozitivni učinki na industrijo Unije odtehtajo verjeten negativen vpliv na druge udeležence na fotonapetostnem trgu, vključno s potrošniki/drugimi končnimi uporabniki.
(261)
Glede na navedeno se začasno sklene, da na podlagi razpoložljivih informacij v zvezi z interesom Unije ni utemeljenih razlogov proti uvedbi začasnih ukrepov na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK.
G. ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI
(262)
Glede na sklepe o dampingu, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije bi bilo treba uvesti začasne protidampinške ukrepe, da se prepreči, da bi dampinški uvoz še naprej povzročal škodo industriji Unije.
1. Stopnja odprave škode
(263)
Za določitev ravni teh ukrepov so se upoštevale ugotovljene stopnje dampinga in znesek dajatve, potrebne za odpravo škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, ne da bi se pri tem presegla ugotovljena stopnja dampinga.
(264)
Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega dampinga, se je štelo, da bi morali morebitni ukrepi industriji Unije omogočiti, da krije svoje stroške proizvodnje in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga ta industrija od prodaje podobnega izdelka v Uniji lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih pogojih, tj. brez dampinškega uvoza. Zato se lahko na podlagi informacij iz pritožbe 10-odstotna stopnja prihodka od prodaje šteje za ustrezni minimum, za katerega bi lahko industrija Unije pričakovala, da ga bo dosegla, če ne bi bilo dampinškega uvoza.
(265)
Na podlagi tega je bila izračunana neškodljiva cena za industrijo Unije za podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila dobljena tako, da se je stroškom proizvodnje vzorčenih proizvajalcev Unije iz OP prištela zgoraj navedena 10-odstotna stopnja prihodka.
(266)
Potrebno povečanje cen je bilo nato določeno na podlagi primerjave med tehtano povprečno uvozno ceno vzorčenih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK, kot je bila ugotovljena za izračune nelojalnega nižanja cen in ustrezno prilagojena za stroške uvoza in carine, in tehtano povprečno neškodljivo ceno podobnega izdelka, ki so ga vzorčeni proizvajalci Unije prodajali na trgu Unije v OP. Kakršna koli razlika, ki izhaja iz te primerjave, je bila nato izražena kot odstotek tehtane povprečne uvozne vrednosti CIF.
2. Začasni ukrepi
(267)
Na podlagi navedenega in v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe se šteje, da je treba začasne protidampinške ukrepe za uvoz fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija in njihovih ključnih sestavnih delov (tj. celic in rezin) s poreklom ali iz LRK ali ki so od tam poslani uvesti na ravni najnižjih ugotovljenih stopenj dampinga in škode v skladu s pravilom nižje dajatve.
(268)
Ob upoštevanju visoke stopnje sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov je bila dajatev, ki velja za „vse druge družbe“, določena na ravni najvišje dajatve, ki bo uvedena za družbe, ki so vzorčene ali sodelujejo v preiskavi. Dajatev, ki velja za „vse druge družbe“, se bo uporabljala za družbe, ki v preiskavi niso sodelovale.
(269)
Za sodelujoče nevzorčene kitajske družbe iz Priloge je začasna stopnja dajatve določena na stopnji tehtanega povprečja stopenj vzorčenih družb.
(270)
Predlagane stopnje začasnih protidampinških dajatev so:
Družba
Stopnja dampinga
Stopnja škode
Stopnja dajatve
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.,
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
93,3 %
51,5 %
51,5 %
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
112,6 %
67,9 %
67,9 %
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.,
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.,
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.,
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
88,4 %
55,9 %
55,9 %
JingAo Solar Co. Ltd.,
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.,
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.,
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
99,0 %
58,7 %
58,7 %
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.,
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.,
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.,
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
48,1 %
38,3 %
38,3 %
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.,
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.,
Suntech Power Co., Ltd.,
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.,
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.,
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.,
71,5 %
48,6 %
48,6 %
Yingli Energy (Kitajska) Co. Ltd.,
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
96,2 %
37,3 %
37,3 %
Druge sodelujoče družbe (Priloga)
88,5 %
47,6 %
47,6 %
Vse druge družbe
112,6 %
67,9 %
67,9 %
(271)
Navedeni protidampinški ukrepi se začasno določijo v obliki dajatev ad valorem.
(272)
Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo stanje, v kakršnem so bile te družbe med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki jih proizvajajo te družbe, tj. navedeni specifični pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvede katera koli druga družba, ki v izvedbenem delu te uredbe ni posebej navedena z imenom, vključno s pravnimi osebami, povezanimi s posameznimi navedenimi družbami, ne morejo biti upravičeni do teh stopenj in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
(273)
Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena podjetja ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se nemudoma naslovi na Komisijo (8) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer s to spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Po potrebi se ta uredba ustrezno spremeni s posodobljenim seznamom družb, ki so upravičene do individualnih stopenj dajatev.
(274)
Za zagotovitev ustreznega izvajanja protidampinške dajatve je treba stopnjo dajatve za vse druge družbe uporabljati za nesodelujoče proizvajalce izvoznike in tudi za proizvajalce, ki v OP niso izvažali v Unijo.
(275)
Kot je navedeno v oddelku 5 obvestila o začetku, Komisija trenutno presoja, ali je vse zadevne izdelke, izvožene iz LRK, mogoče šteti za izdelke s poreklom iz LRK. To je zlasti pomembno v primeru modulov, ki lahko vključujejo sestavne dele iz različnih držav. V skladu s členom 1(3) osnovne protidampinške uredbe je država izvoznica dampinškega izdelka lahko posredniška država. Opozoriti je treba tudi, da se pritožba nanaša na uvoz iz LRK, vendar ne navaja njegovega porekla. Poleg tega izsledki protidampinških in izravnalnih preiskav, ki so jih izvedle ZDA v zvezi z istim izdelkom, uvoženim iz LRK, poudarjajo zapletenost proizvodnih in montažnih postopkov, ki lahko dodelijo status porekla ali ne (9). Na podlagi teh ugotovitev in brez poseganja v sklep, ki bo sprejet v zvezi s temi zadevami v zaključni fazi, se šteje za primerno, da se morajo začasni ukrepi uporabljati za izdelek v preiskavi s poreklom iz LRK ali ki je od tam poslan, razen če se izdelek šteje za izdelek v tranzitu v smislu člena V GATT.
(276)
Kot je omenjeno v uvodni izjavi (3), je Komisija z Uredbo (EU) št. 182/2013 določila, da je treba uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK ali ki je od tam poslan, registrirati. To je storila zaradi morebitne retroaktivne uporabe protidampinških in izravnalnih ukrepov v skladu s členom 10(4) osnovne uredbe in členom 16(4) Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti („osnovna protisubvencijska uredba“) (10).
(277)
V zvezi s to protidampinško preiskavo in glede na zgoraj navedene ugotovitve je treba registracijo uvoza za namene protidampinške preiskave v skladu s členom 14(5) osnovne uredbe ukiniti.
(278)
V zvezi z vzporedno protisubvencijsko preiskavo, ki jo je začela Komisija v skladu s členom 10 osnovne protisubvencijske uredbe z obvestilom, ki je bilo 8. novembra 2012 objavljeno v Uradnem listu Evropske unije (11), se mora registracija uvoza nadaljevati v skladu s členom 24(5) osnovne protisubvencijske uredbe.
(279)
V tej fazi postopka ni mogoče sprejeti odločitve glede morebitne retroaktivne uporabe protidampinških ukrepov.
(280)
Glede na izjemne okoliščine tega postopka, predvsem ker zadeva izdelek na tržišču, ki kratkoročno zahteva stabilno ponudbo, se šteje, da je postopna uvedba začasnih protidampinških ukrepov primerna. Proizvajalci Unije kratkoročno ne morejo zagotoviti ustreznih količin, ki bi bile potrebne, če bi raven uvoza padla zaradi ukrepov predvsem zato, ker je bila industriji Unije v OP povzročena škoda zaradi nepoštenih trgovinskih praks zadevne države. Postopna uvedba protidampinške dajatve bo industriji Unije omogočila, da v kratkem roku poveča svojo ponudbo. Poleg tega bo zadevni izdelek še naprej dostopen v količinah, ki ustrezajo povpraševanju, če bo industrija Unije imela na voljo dodaten čas, da poveča raven svoje proizvodnje. Zato se šteje, da je uvedba dajatev v dveh korakih primerna.
I. KONČNA DOLOČBA
(281)
V interesu dobrega upravljanja je treba določiti obdobje, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku iz Uredbe, pisno izrazijo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatve iz te uredbe začasne in jih je za dokončno določitev dajatve morda treba ponovno proučiti -
SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
Člen 1
1. Uvede se začasna protidampinška dajatev na uvoz fotonapetostnih modulov ali plošč na osnovi kristalnega silicija in vrst celic in rezin, ki se uporabljajo v fotonapetostnih modulih ali ploščah na osnovi kristalnega silicija (celice in rezine so debeline največ 400 mikrometrov), ki so trenutno uvrščeni pod oznake KN ex 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 in ex 8541 40 90 (oznake TARIC 3818001011, 3818001019, 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 in 8541409039), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ali ki so od tam poslani, razen če so v tranzitu v smislu člena V GATT.
Naslednje vrste izdelka so izključene iz opredelitve zadevnega izdelka:
-
sončni napajalniki, ki so sestavljeni iz manj kot šest celic, so prenosni in z električno energijo napajajo naprave ali baterije,
-
tankoslojni fotonapetostni izdelki,
-
fotonapetostni izdelki na osnovi kristalnega silicija, ki so trajno vgrajeni v električne naprave, kadar funkcija električnih naprav ni proizvodnja električne energije in kadar se te električne naprave napajajo z električno energijo, ki jo proizvedejo integrirane fotonapetostne celice na osnovi kristalnega silicija.
2. Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, je:
(i)
od začetka veljavnosti te uredbe do 5. avgusta 2013:
Družba
Stopnja dajatve
Vse družbe
11,8 %
(ii)
od 6. avgusta 2013:
Družba
Stopnja dajatve
Dodatna oznaka TARIC
Changzhou Trina Solar Energy Co., Ltd.,
Trina Solar (Changzhou) Science and Technology Co., Ltd.,
51,5 %
B791
Delsolar (Wujiang) Co., Ltd.,
67,9 %
B792
Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd.,
LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd.,
LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co., Ltd.,
LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co Ltd.,
55,9 %
B793
JingAo Solar Co. Ltd.,
Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd.,
JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd.,
Shanghai Jinglong Solar Energy Technology Co. Ltd.,
Hefei JA Solar Technology Co. Ltd.,
58,7 %
B794
Jinzhou Yangguang Energy Co., Ltd.,
Jinzhou Rixin Silicon Materials Co., Ltd.,
Jinzhou Youhua Silicon Materials Co., Ltd.,
Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co., Ltd.,
38,3 %
B795
Wuxi Suntech Power Co., Ltd.,
Luoyang Suntech Power Co. Ltd.,
Suntech Power Co., Ltd.,
Wuxi Sun-Shine Power Co., Ltd.,
Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co., Ltd.,
Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co., Ltd.,
48,6 %
B796
Yingli Energy (Kitajska) Co. Ltd.,
Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd.,
37,3 %
B797
Družbe iz Priloge
47,6 %
Vse druge družbe
67,9 %
B999
3. Sprostitev izdelka iz odstavka 1 v prosti promet v Uniji je pogojena z varščino, ki je enaka znesku začasne dajatve.
4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.
Člen 2
Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zainteresirane strani v enem mesecu od začetka veljavnosti te uredbe zahtevajo razkritje bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, ter v pisni obliki izrazijo svoja stališča in prosijo za ustno zaslišanje pred Komisijo.
V skladu s členom 21(4) Uredbe (ES) št. 1225/2009 lahko zadevne strani predložijo pripombe o uporabi te uredbe v enem mesecu od začetka njene veljavnosti.
Člen 3
Uredba (EU) št. 182/2013 se spremeni:
1.
Vstavita se nov razdelek G in nova uvodna izjava 22:
„G. UKINITEV REGISTRACIJE ZARADI ZAŠČITE PROTI DAMPINŠKEMU UVOZU
(22)
Začasna protidampinška dajatev od 6. junija 2013 zagotavlja zaščito proti dampinškemu uvozu. Zato registracija uvoza ni več potrebna za zaščito proti dampinškemu uvozu.“
2.
V členu 1(1) se besede „členom 14(5) Uredbe (ES) št. 1225/2009 in“ črtajo.
Člen 4
Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
Člen 1 se uporablja šest mesecev.
Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
V Bruslju, 4. junija 2013