PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. října 2014
o určení třetí země, kterou Komise považuje za nespolupracující třetí zemi podle nařízení Rady (ES) č. 1005/2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu
(2014/715/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1005/2008 ze dne 29. září 2008, kterým se zavádí systém Společenství pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu, mění nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a zrušují nařízení (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (1), a zejména na článek 31 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ÚVOD
(1)
Nařízením (ES) č. 1005/2008 (dále jen „nařízení o rybolovu NNN“) se zavádí systém Evropské unie pro předcházení, potírání a odstranění nezákonného, nehlášeného a neregulovaného rybolovu (dále jen „rybolov NNN“).
(2)
Kapitola VI nařízení o rybolovu NNN stanoví postup určení nespolupracujících třetích zemí, oznámení zemím určeným jako nespolupracující třetí země, vytvoření seznamu nespolupracujících zemí, vyškrtnutí ze seznamu nespolupracujících zemí, zveřejnění seznamu nespolupracujících zemí a veškerá mimořádná opatření.
(3)
Podle článku 31 nařízení o rybolovu NNN může Evropská komise určit třetí země, které považuje za nespolupracující země v boji proti rybolovu NNN. Třetí země může být určena jako nespolupracující třetí země, pokud neplní povinnosti, které jsou jí uloženy v rámci mezinárodního práva jako státu vlajky, státu přístavu, pobřežnímu státu nebo státu trhu, týkající se přijetí opatření pro předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN.
(4)
Určení nespolupracujících třetích zemí je založeno na přezkumu všech informací ve smyslu čl. 31 odst. 2 nařízení o rybolovu NNN.
(5)
V souladu s článkem 33 nařízení o rybolovu NNN může Rada stanovit seznam nespolupracujících zemí. Vůči těmto zemím se uplatní opatření stanovená v článku 38 nařízení o rybolovu NNN.
(6)
V souladu s čl. 20 odst. 1 nařízení o rybolovu NNN jsou státy vlajky, které jsou třetími zeměmi, povinné oznámit Komisi svá opatřeních pro provádění, kontrolu a vymáhání právních a správních předpisů a opatření pro zachování a řízení zdrojů, která musí rybářská plavidla dodržovat.
(7)
V souladu s čl. 20 odst. 4 nařízení o rybolovu NNN Komise administrativně spolupracuje s třetími zeměmi v oblastech týkajících se provádění ustanovení tohoto nařízení o osvědčení o úlovku.
(8)
V souladu s článkem 32 nařízení o rybolovu NNN oznámila Komise rozhodnutím ze dne 15. listopadu 2012 (2) (rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012) osmi třetím zemím, že zvažuje možnost, že budou určeny jako nespolupracující třetí země na základě nařízení o rybolovu NNN.
(9)
Ve svém rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Komise uvedla informace o základních skutečnostech a faktorech, z nichž toto předběžné určení vychází.
(10)
Dne 15. listopadu 2012 Komise v samostatných dopisech rovněž oznámila osmi třetím zemím skutečnost, že zvažuje možnost, že budou určeny jako nespolupracující třetí země. K těmto dopisům bylo připojeno rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012.
(11)
Komise v těchto dopisech zdůraznila, že s cílem zabránit, aby byly dotčené třetí země určeny a navrženy pro oficiální zařazení na seznam jako nespolupracující třetí země podle článků 31 a 33 nařízení o rybolovu NNN, se tyto země vyzývají, aby v úzké spolupráci s Komisí vypracovaly a provedly akční plán k nápravě nedostatků uvedených v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012. Včasným a účinným prováděním akčního plánu mohou dotčené země předejít situaci, kdy budou určeny jako nespolupracující třetí země a kdy bude předložen návrh na jejich zařazení na konečný seznam.
(12)
V důsledku toho Komise vyzvala osm dotčených třetích zemí, aby: i) přijaly všechna opatření nezbytná k provedení opatření uvedených v akčních plánech, které Komise navrhla, ii) vyhodnotily provádění opatření uvedených v akčních plánech, které Komise navrhla, iii) zasílaly Komisi každých šest měsíců podrobné zprávy s hodnocením provádění každého opatření, mimo jiné z hlediska jejich individuální a/nebo celkové účinnosti při zajišťování plně vyhovujícího systému pro kontrolu rybolovu.
(13)
Osm dotčených třetích zemí dostalo možnost odpovědět písemně na otázky výslovně uvedené v rozhodnutí Komise, stejně jako na další relevantní informace. To umožnilo uvedeným zemím předložit doklady k vyvrácení nebo doplnění skutečností uvedených v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 nebo případně přijmout akční plán ke zlepšení stavu a opatření k nápravě této situace. Těmto osmi zemím bylo zaručeno právo na vyžádání nebo poskytnutí dodatečných informací.
(14)
Komise proto prostřednictvím svého rozhodnutí a dopisů ze dne 15. listopadu 2012 zahájila s těmito osmi třetími zeměmi dialog a uvedla, že za dostatečné období, aby se v této záležitosti v zásadě dosáhlo dohody, považuje období šesti měsíců.
(15)
Komise nadále vyhledávala a ověřovala všechny informace, které považovala za nezbytné. Ústní a písemné připomínky předložené těmito osmi třetími zeměmi v návaznosti na rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2012 byly zváženy a zohledněny. Uvedených osm zemí bylo o úvahách Komise průběžně informováno buď ústně, nebo písemně.
(16)
Šrílanské demokratické socialistické republice (dále jen „Šrí Lanka“) se nepodařilo vyvrátit skutečnosti uvedené Komisí ani realizovat akční plán k nápravě dané situace.
(17)
Toto prováděcí rozhodnutí Komise, které určuje Šrí Lanku jako třetí zemi, kterou Komise považuje za nespolupracující v boji proti rybolovu NNN, je výsledkem šetření a dialogu, které proběhly v souvislosti s prováděním nařízení o rybolovu NNN. Tento proces probíhal v souladu s hmotněprávními a procesními požadavky stanovenými v tomto nařízení, které se týkámimo jiné povinností třetí země, které pro ně jakožto státy vlajky, přístavu, trhu nebo pobřežní státy vyplývají z mezinárodního práva v oblasti předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN.
(18)
Z prováděcího rozhodnutí Komise, které určuje Šrí Lanku jako třetí zemi, kterou Komise považuje za nespolupracující v boji proti rybolovu NNN, vyplývají důsledky uvedené v čl. 18 odst. 1 písm. g) nařízení o rybolovu NNN.
2. POSTUP VŮČI ŠRÍ LANCE
(19)
Dne 15. listopadu 2012 oznámila podle článku 32 nařízení NNN Komise Šrí Lance, že zvažuje možnost určit Šrí Lanku jako nespolupracující třetí zemi (3).
(20)
Komise vyzvala Šrí Lanku, aby v úzké spolupráci s jejími útvary vypracovala akční plán k nápravě nedostatků uvedených v rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2012.
921)
Hlavní nedostatky, které Komise v navrhovaném akčním plánu shledala, souvisely s několika případy nesplnění povinností vyplývajících z mezinárodního práva, které se týkaly zejména přijetí vhodného právního rámce, absence přiměřeného a účinného sledování, pozorovacího programu, odrazujícího sankčního systému a řádného provádění systému osvědčování úlovků. Další zjištěné nedostatky se obecněji vztahují k dodržování mezinárodních závazků, včetně doporučení a usnesení regionálních organizací pro řízení rybolovu. Bylo rovněž zjištěno nedodržování doporučení a usnesení příslušných orgánů, např. Mezinárodního akčního plánu Organizace spojených národů proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu (IPOA-NNN). Nedodržování nezávazných doporučení a usnesení však bylo považováno pouze za podpůrný důkaz, a nikoli za základ pro určení.
(22)
Podáním ze dne 14. prosince 2012 informovala Šrí Lanka Komisi o institucionálních opatřeních přijatých k odstranění nedostatků uvedených v navrhovaném akčním plánu.
(23)
Šrí Lanka předložila písemné připomínky dne 31. prosince 2012 a 4. ledna 2013.
(24)
Dopisem ze dne 7. února 2013 požádala Komise Šrí Lanku, aby poskytla aktualizované informace o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu.
(25)
Dne 13. března 2013 předložily šrílanské orgány tyto dokumenty: i) průvodní dopis a vysvětlující dopis; ii) aktualizované údaje o časovém harmonogramu všech opatření, která má Šrí Lanka přijmout; iii) aktualizované informace o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu; iv) národní akční plán pro boj proti rybolovu NNN na rok 2013; v) aktualizace administrativních postupů a pokynů pro používání osvědčení o úlovku; vi) rozpočtové prostředky na rok 2013 pro zřízení pobočky divize kontroly kvality ministerstva rybolovu a rozvoje vodních zdrojů; vii) návrhy znění revidovaných právních předpisů týkající se plnění právních povinností, sledování zámořského loďstva a odrazujících sankcí; viii) programy na zvýšení informovanosti provozovatelů o systému osvědčování úlovků; xi) kontrolní systém a x) pokyny pro postupy k prošetření činností NNN na volném moři.
(26)
Technické konzultace mezi Komisí a Šrí Lankou se uskutečnily dne 17. dubna 2013 v Bruselu. Během tohoto setkání orgány Šrí Lanky předložily Komisi svůj nový národní akční plán pro boj proti rybolovu NNN stejně jako plánovaná opatření na zlepšení křížové kontroly údajů uvedených v osvědčení o úlovku a zahájily revizi právního rámce.
(27)
Ve svém podání ze dne 30. května 2013 a ze dne 3. června 2013 Šrí Lanka zdůraznila své odhodlání včasně provádět cestovní mapu, kterou vypracovala, a zároveň přijala legislativní změny k posílení opatření k zákazu rybolovu NNN a zahájila postup zadávání veřejných zakázek na systém sledování plavidel (VMS).
(28)
Na základě pokroku zjištěného v období od listopadu 2012 do začátku června 2013 informovala Komise v dopise ze dne 11. června 2013 Šrí Lanku, že za účelem dosažení konkrétních výsledků při řešení nedostatků uvedených v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a za účelem dokončení potřebných opatření prodlouží Komise dialog se Šrí Lankou o dalších devět měsíců - do 28. února 2014. Po tomto dopise Komise dne 20. června 2013 zaslala aktualizovaný návrh akčního plánu.
(29)
Šrí Lanka předložila dne 22. srpna 2013 zprávu o pokroku za období od 31. května 2013 do 15. srpna 2013, po které dne 28. října 2013 následovalo podání s informacemi o postupu přijímání novelizovaných právních předpisů.
(30)
Komise navštívila dotčené šrílanské orgány ve dnech 28.-30. ledna 2014. Tyto orgány byly informovány o vývoji situace v souladu s rozhodnutím ze dne 15. listopadu 2012 a navrhovaným akčním plánem. Během návštěvy Komise měly šrílanské orgány možnost učinit prohlášení a poskytnout příslušnou dokumentaci v reakci na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a informovat Komisi o nejnovějším vývoji, pokud jde o pokrok akčního plánu.
(31)
Šrí Lanka podala další zprávu o pokroku dne 27. března 2014 za období 16. srpna 2013 až 21. března 2014, v jejímž rámci předložila tyto dokumenty: i) aktualizované informace o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu; ii) aktualizovaný harmonogram provádění národního akčního plánu boje proti rybolovu NNN; iii) dopisy ministerstva rybolovu a rozvoje vodních zdrojů ministerstvu zahraničních věcí se žádostí o přistoupení k dohodě FAO o dodržování opatření a šetření státních příslušníků podílejících se na rybolovné činnosti NNN pod vlajkami jiných států; iv) žádost o financování systému VMS a doklad o požadavku na transpondér; v) informace o zvyšování povědomí a vi) vzorky revidovaného deníku rybolovu na rok 2014 a plán kontroly v přístavech zaměřené na rybářská plavidla pro hlubinný rybolov a rybolov na volném moři. Informace se rovněž týkaly přijetí revidovaného zákona o rybolovu šrílanským parlamentem dne 5. listopadu 2013. Šrí Lanka podala dne 1. srpna 2014 dodatečnou zprávu o pokroku, která se vztahovala na období do července 2014 a která kromě aktualizovaných informací o klíčových oblastech navrhovaného akčního plánu a aktualizovaného harmonogramu provádění národního akčního plánu boje proti rybolovu NNN obsahovala též dopis ministerstva zahraničních věcí ministerstvu rybolovu a rozvoje vodních zdrojů, v němž bylo uvedeno, že opis listiny o přijetí pro přistoupení k dohodě FAO o dodržování opatření bude předložen po přistoupení; a zpráva dále zahrnovala žádost určenou generálnímu prokurátorovi na zavedení větších sankcí do stávajících právních předpisů, dva dopisy od navrhovatelů právních předpisů obsahující revidované návrhy předpisů o rybolovných operacích na volném moři a o shromažďování údajů o úlovku, jakož i shrnutí programů na zvyšování informovanosti kapitánů na volném moři a prováděcí zprávu pro IOTC o regionálním programu pozorovatelů. Dne 29. srpna 2014 poskytla Šrí Lanka dodatečné informace, v nichž vysvětlila, jaký posun učinila ve vztahu ke zjištěným nedostatkům (jednalo se o návrhy předpisů o rybolovných operacích na volném moři a o shromažďování údajů o úlovku, informační oběžník o sankcích, informace o programech pozorovatelů a o kontrolních programech, jakož i o informace o pokroku při nápravě zjištěných nedostatků). Ve dnech 18. a 19. září 2014 poskytla Šrí Lanka nové informace, které potvrzovaly přijetí předpisů o rybolovných operacích na volném moři a o shromažďování údajů o úlovku, úvahy ve vnitřní činnosti za účelem vypracování kabinetního memoranda o odrazujícím sankčním systému, úvahy za účelem splnění povinností vůči IOTC, informace o lodním deníku, výskytu kontrol a pozorovatelů a informace o možném částečném postupném zavádění transpondérů VMS na paluby šrílanských rybářských plavidel v období od ledna 2015 do srpna 2015 (ačkoliv smlouva s dodavatelem nebyla dosud podepsána ani provedena).
(32)
Komise nadále vyhledávala a ověřovala všechny informace, které považovala za nezbytné. Byly zváženy a zohledněny ústní a písemné připomínky předložené Šrí Lankou v návaznosti na rozhodnutí Komise ze dne 15. listopadu 2012 a Šrí Lanka byla zároveň průběžně informována buď ústně, nebo písemně o úvahách Komise.
(33)
S ohledem na získané poznatky, jak je uvedeno v 34. až 67. bodě odůvodnění, je Komise přesvědčena, že oblasti, které byly v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 popsány jako problematické a nedostatečné, Šrí Lanka nevyřešila uspokojivým způsobem. Šrí Lanka rovněž neprovedla v plném rozsahu opatření navrhovaná v průvodním akčním plánu.
3. URČENÍ ŠRÍ LANKY JAKO NESPOLUPRACUJÍCÍ TŘETÍ ZEMĚ
(34)
V souladu s čl. 31 odst. 3 nařízení o rybolovu NNN Komise přezkoumala, zda Šrí Lanka dodržovala své mezinárodní závazky jakožto stát vlajky, přístavu, trhu nebo pobřežního státu v souladu se zjištěními uvedenými v rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a příslušnými informacemi, které poskytla Šrí Lanka, s navrhovaným akčním plánem, stejně jako s opatřeními, která byla přijata k nápravě situace. Pro účel tohoto přezkumu Komise vzala v úvahu parametry uvedené v čl. 31 odst. 4 až 7 nařízení o rybolovu NNN.
3.1. Opakující se rybolov NNN (čl. 31 odst. 4 písm. a) nařízení o rybolovu NNN)
(35)
Jak bylo uvedeno v 292. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Komise zjistila, že Šrí Lanka nemá právní předpisy umožňující vydávání povolení k rybolovu na volném moři.
(36)
Jak je uvedeno v 296. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, třináct plavidel Šrí Lanky bylo zařazeno do návrhu seznamu plavidel provádějících rybolov NNN vedeného Komisí pro tuňáky Indického oceánu (IOTC), protože byla zachycena při rybolovu v rozporu s opatřeními pro zachování a řízení zdrojů IOTC. Od rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Šrí Lanka nezakázala svým plavidlům provádět nezákonný rybolov na volném moři ani bezodkladně nepřijala právní předpisy umožňující rybolov na volném moři a vydávání povolení k rybolovu na volném moři, aby tak zabránila nezákonnému rybolovu svými rybářskými plavidly. Šrí Lanka místo toho 5. listopadu 2013 konečně přijala revidovaný zákon o rybolovu umožňující rybolov na volném moři. Byly vypracovány prováděcí právní předpisy pro vydávání povolení pro plavidla na volném moři, jež byly přijaty v září 2014, ovšem (podle podání příslušných orgánů) nebyly dosud provedeny. Šrí Lanka rovněž omezila počet plavidel působících v IOTC z 3 307 na 1 758, tato plavidla však stále provádí rybolov na základě správního povolení pro rybolov na volném moři, a nikoli na základě zákonného povolení. V tomto ohledu je třeba připomenout, že v souladu s čl. 18 odst. 3 písm. b) bodem ii) Dohody Organizace spojených národů o rybích populacích (4) (UNFSA) musí stát vlajky přijmout opatření zakazující jeho plavidlům rybolov na volném moři, pokud nemají řádné povolení nebo schválení k provádění rybolovu. Uvedená situace jednoznačně dokládá, že Šrí Lanka nepostupuje v souladu se svou mezinárodní právní odpovědností jakožto státu vlajky.
(37)
Od vydání rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 byla podle informací získaných IOTC (5) v roce 2013 pobřežními státy zachycena tři plavidla plující pod šrílanskou vlajkou - Malshiri No. 1, Gold Marine 5 a Lakpriya 2, která pravděpodobně prováděla rybolov NNN. Připomíná se, že podle čl. 18 odst. 1 a 2 dohody UNFSA je stát vlajky odpovědný za svá plavidla provozovaná na volném moři. Kromě toho v souladu s článkem 118 Úmluvy Organizace spojených národů o mořském právu (UNCLOS) musí státy spolupracovat na zachování a řízení živých zdrojů; tuto povinnost jednoznačně narušuje přítomnost loďstva v IOTC bez zákonného povolení k rybolovu, které tak provádí rybolov NNN ve smyslu definice v článku 2 nařízení o rybolovu NNN.
(38)
V roce 2013 bylo navíc během kontroly při tranzitu přes území výlučné ekonomické zóny (EEZ) pobřežního státu zjištěno, že 13 dalších šrílanských plavidel nesplňuje opatření pro zachování a řízení živých zdrojů IOTC. Komise se domnívá, že pokračující rybolov prováděný plavidly Šrí Lanky, který je v rozporu s opatřeními pro zachování a řízení IOTC, představuje jednoznačný doklad, že Šrí Lanka neplní své povinnosti, které pro ni jako pro stát vlajky vyplývají z mezinárodního práva, jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění.
(39)
Situace rovněž dokládá neschopnost Šrí Lanky zajistit, aby se rybářská plavidla oprávněná plout pod její vlajkou nezapojovala do rybolovu NNN ani tento rybolov nepodporovala, což je v rozporu s bodem 34 IPOA-NNN, ve kterém se stanoví, že státy by měly zajistit, aby se rybářská plavidla oprávněná plout pod jejich vlajkou nezapojovala do rybolovu NNN ani tento rybolov nepodporovala. Kromě toho je existence plavidel plujících pod šrílanskou vlajkou, jak je uvedeno v 36. až 38. bodě odůvodnění, rovněž známkou nesplnění povinností ze strany Šrí Lanky vyplývajících z čl. 19 odst. 1 a 2 dohody UNFSA, kde se stanoví, že stát vlajky musí zajistit, aby plavidla plující pod jeho vlajkou dodržovala předpisy pro zachování a řízení zdrojů regionálních organizací pro řízení rybolovu.
(40)
Komise rovněž zjistila, že Šrí Lanka nemůže přijmout vhodná opatření k zabránění opakujícímu se rybolovu NNN kvůli nedostatkům ve svém právním rámci. Komise proto v rámci akčního plánu navrhla, aby byl proveden přezkum právního rámce pro zajištění dodržování mezinárodních závazků ve vztahu k volnému moři, a to za účelem odstranění nedostatku příslušných provozních prostředků určených k účinnému sledování šrílanského zámořského loďstva a vytvoření odrazujícího sankčního systému.
(41)
Jak již bylo uvedeno v 36. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Šrí Lanka přijala v listopadu 2013 revidovaný zákon o rybolovu umožňující jejím plavidlům provádět rybolov mimo výlučnou ekonomickou zónu Šrí Lanky. Avšak zákon potřebný pro provádění systému udělování povolení pro rybolov na volném moři je stále ve fázi návrhu, a proto není použitelný. Povolení jsou v současné době vydávána na základě správních rozhodnutí, bez předchozího vymezení postupů a nesystémovým způsobem. Kromě toho revidovaný zákon o rybolovu rovněž stanoví větší sankce za rybolov NNN, které by mohly být považovány za odrazující, pouze pro část šrílanského zámořského loďstva (zejména pro malé lodě, které loví mimo šrílanskou výlučnou ekonomickou zónu a pro které by mohly být sankce považovány za vhodné vzhledem k omezené rybolovné kapacitě těchto plavidel). Avšak šrílanská flotila větších plavidel (o délce větší než 24 m) se v letech 2013 a 2014 rozrostla a výši sankcí, které stanoví nový zákon o rybolovu pro tuto část flotily, nelze již považovat za odrazující; rybolovná kapacita těchto plavidel je 10-20krát větší než u menších plavidel. Současné právní předpisy (6) počítají s maximální pokutou ve výši 8 429 EUR (1 500 000 LKR (7)), kterou nelze považovat za účinnou z hlediska zajištění dodržování opatření a odrazování od jejich dalšího porušování a která nepřipraví pachatele o výhody vyplývající z jejich nezákonné činnosti. Výši těchto sankcí nelze pokládat za splňující požadavky čl. 19 odst. 2 dohody UNFSA, v němž se mimo jiné stanoví, že sankce by měly být dostatečně přísné a měly by připravovat pachatele o zisky vyplývající z jejich nezákonné činnosti. Komise se proto domnívá, že sankční systém zavedený Šrí Lankou je zjevně nepřiměřený a jednoznačně neodpovídá závažnosti možných porušení pravidel, možnému dopadu porušení pravidel na zdroje a případnému prospěchu, který může z takové nezákonné činnosti vyplývat.
(42)
Opatření přijatá Šrí Lankou jsou proto s ohledem na její povinnosti státu vlajky nedostatečná pro dosažení souladu s článkem 118 úmluvy UNCLOS a s články 18, 19 a 20 dohody UNFSA.
(43)
Vzhledem k 292. až 299. bodu odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vzhledem k vývoji po 15. listopadu 2012 zastává Komise názor, že na základě ustanovení čl. 31 odst. 3 a čl. 31 odst. 4 písm. a) nařízení o rybolovu NNN neplní Šrí Lanka povinnosti, které pro ni jako pro stát vlajky vyplývají z mezinárodního práva ohledně plavidel provádějících rybolov NNN a rybolovu NNN prováděného rybářskými plavidly plujícími pod její vlajkou nebo jejími státními příslušníky, a nepřijala dostatečná opatření, aby čelila doloženému a opakujícímu se rybolovu NNN prováděnému plavidly, která dříve plula pod její vlajkou.
3.2. Špatná spolupráce a nepřijetí donucovacích opatření (čl. 31 odst. 5 písm. b), c) a d) nařízení o rybolovu NNN)
(44)
Jak je popsáno v 302. až 311. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Komise provedla analýzu toho, zda Šrí Lanka účinně spolupracuje s Komisí na vyšetřování rybolovu NNN a s ním spojených činností.
(45)
Pokud jde o plavidla uvedená v 293. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Šrí Lanka byla - jak vyplývá z 296. bodu odůvodnění uvedeného rozhodnutí - povinna podávat každý měsíc zprávy o opatřeních přijatých vůči těmto plavidlům. Tyto zprávy byly předloženy pouze v 9 z 12 měsíců v roce 2013 a pouze ve 2 ze 4 měsíců v roce 2014. V rozporu s ustanoveními článku 20 dohody UNFSA, podle kterého musí státy spolupracovat buď přímo, nebo prostřednictvím regionálních organizací pro řízení rybolovu, aby zajistily dodržování opatření pro zachování a řízení zdrojů přijatá regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a jejich vymáhání, Šrí Lanka nesplnila své povinnosti vyplývající z mezinárodního práva, pokud jde o mezinárodní spolupráci a donucování.
(46)
Jak je uvedeno v 302. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a výše v 45. bodě odůvodnění, Šrí Lanka nesplnila své povinnosti vůči IOTC měsíčně podávat zprávy v souvislosti s 13 šrílanskými plavidly, u nichž se předpokládá, že jsou zapojena do rybolovu NNN, která však nejsou zařazena na seznam IOTC. Šrí Lanka proto neprokázala splnění podmínek čl. 94 odst. 2 písm. b) úmluvy UNCLOS, v němž se stanoví, že stát vlajky přejímá pod svou jurisdikci v rámci svých vnitrostátních právních předpisů každé plavidlo plující pod jeho vlajkou, jeho velitele, důstojníky i posádku.
(47)
Komise dále zkoumala, jak je uvedeno v 306. až 307. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, zda Šrí Lanka přijala účinná donucovací opatření vůči provozovatelům plavidel odpovědným za provádění rybolovu NNN a zda byly použity dostatečně přísné sankce, aby připravily pachatele o zisky vyplývající z tohoto rybolovu.
(48)
Jak bylo vysvětleno v 41. bodě odůvodnění v návaznosti na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, na Šrí Lance nebyl zaveden odrazující sankční systém pro segment velkých plavidel šrílanské flotily. Stávající soubor sankcí není v souladu s požadavky čl. 19 odst. 2 dohody UNFSA, v němž se mimo jiné stanoví, že sankce by měly být dostatečně přísné a měly by připravovat pachatele o zisky vyplývající z jejich nezákonné činnosti.
(49)
Dostupné důkazy stále potvrzují, že Šrí Lanka neplní své povinnosti podle mezinárodního práva, co se týče účinných donucovacích opatření. V tomto ohledu, jak bylo vysvětleno v 36. až 38. bodě odůvodnění, pokračující rybolov prováděný plavidly Šrí Lanky, který je v rozporu s opatřeními pro zachování a řízení IOTC, svědčí o tom, že Šrí Lanka neplní povinnosti vůči svým plavidlům provádějícím činnost na volném moři, jak je stanoveno v čl. 18 odst. 1 a 2 dohody UNFSA.
(50)
Jak bylo zdůrazněno v 309. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, úroveň rozvoje Šrí Lanky nelze považovat za činitel narušující schopnost příslušných orgánů spolupracovat s ostatními zeměmi a usilovat o vymáhání. Vyhodnocení konkrétních překážek rozvoje je dále uvedeno v 65. až 67. bodě odůvodnění.
(51)
Opatření přijatá Šrí Lankou jsou proto s ohledem na její povinnosti státu vlajky nedostatečná pro dosažení souladu s čl. 94 odst. 2 písm. b) úmluvy UNCLOS a s články 18 a 19 dohody UNFSA.
(52)
S ohledem na 302. až 311. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vývoj po 15. listopadu 2012 se Komise domnívá, že v souladu s čl. 31 odst. 3 a čl. 31 odst. 5 písm. b), c) a d) nařízení o rybolovu NNN Šrí Lanka neplní povinnosti, které jsou jí uloženy v rámci mezinárodního práva jako státu vlajky v souvislosti se spoluprací a donucovacími opatřeními.
3.3. Nedodržování mezinárodních pravidel (čl. 31 odst. 6 nařízení o rybolovu NNN)
(53)
Jak je popsáno v 314. až 334. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, Komise provedla analýzu veškerých důležitých informací týkajících se statusu Šrí Lanky jako smluvní strany IOTC. Komise proto provedla analýzu veškerých informací, které považovala za důležité ve vztahu k dohodě Šrí Lanky o uplatňování opatření na zachování a řízení přijatých komisí IOTC v návaznosti na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012.
(54)
Připomíná se, že od rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 vydala komise IOTC výroční zprávy o plnění požadavků pro léta 2013 (8) a 2014 (9), z nichž vyplývá, že v letech 2012 a 2013 Šrí Lanka požadavky stále neplnila nebo je plnila jen částečně.
(55)
Pokud jde o zprávu o plnění požadavků pro rok 2013, Šrí Lanka nepředložila některé z požadovaných informací v oblasti statistiky a některých opatření pro zachování a řízení.
(56)
Zejména, pokud jde o usnesení IOTC 10/08 (10) o seznamu aktivních plavidel, Šrí Lanka neposkytla informace o mezinárodní rádiové volací značce pro každé plavidlo. Pokud jde o usnesení IOTC č. 06/03 (11) o přijetí systému sledování plavidel (VMS), Šrí Lanka nevybavila svá plavidla o celkové délce větší než 15 metrů systémy VMS a nevybudovala středisko pro sledování rybolovu (FMC). Šrí Lanka rovněž nepředložila povinnou zprávu o pokroku systému VMS. Pokud jde o usnesení IOTC 10/02 (12) o povinných statistických požadavcích, Šrí Lanka neposkytla údaje o četnosti a velikosti pro pobřežní rybolov a údaje o nominálních odlovech, údaje o úlovku a intenzitě rybolovu a četnosti a velikosti podle normy požadované tímto usnesením pro pobřežní rybolov, hladinný lov a rybolov pomocí dlouhých lovných šňůr. Pokud jde o usnesení IOTC 05/05 (13) o předkládání údajů týkajících se žraloků, tyto požadavky splnila Šrí Lanka jen částečně, protože údaje o úlovcích pro tenatové sítě a dlouhé lovné šňůry jsou uvedeny společně.Pokud jde o usnesení IOTC 12/05 (14) o překládkách v přístavu, nepředložila Šrí Lanka povinnou zprávu.Pokud jde o usnesení IOTC 11/04 o pozorovatelích (15), Šrí Lanka neprovedla regionální programy pozorovatelů, jak požaduje toto usnesení. Šrí Lanka zejména nevytvořila program pozorovatelů v povinném rozsahu 5 % na moři pro plavidla delší než 24 metrů a neplní povinnosti pozorovatelů podávat zprávy.
(57)
Pokud jde o zprávu o plnění požadavků pro rok 2014, Šrí Lanka nepředložila některé z požadovaných informací v oblasti statistiky a některých opatření pro zachování a řízení.
(58)
Zejména, pokud jde o usnesení IOTC 13/02 (16),Šrí Lanka nepřijala právní a správní předpisy, které by stanovily povinné označování vybavení. Pokud jde o usnesení IOTC 13/08 (17), Šrí Lanka nepředložila plán řízení pro lovná zařízení s uzavíracím mechanismem (FAD) ani nebyla přijata žádná právní a správní opatření pro osm plavidel lovících košelkovými nevody v souladu s požadavky usnesení IOTC 12/13 (18). V roce 2014 opět ve vztahu k usnesení 06/03 (19) Šrí Lanka nevybavila svá plavidla o celkové délce větší než 15 metrů systémy VMS a nevybudovala středisko pro sledování rybolovu (FMC) ani nepředložila povinnou zprávu o pokroku systému sledování plavidel (VMS).Pokud jde o usnesení IOTC 10/02 o povinných statistických údajích, neoznámila Šrí Lanka údaje o nominálních odlovech, údaje o úlovku a intenzitě rybolovu a četnosti a velikosti podle normy požadované tímto usnesením.Pokud jde o usnesení IOTC 13/06 (20) a 12/04 (21), Šrí Lanka neprovedla zákaz lovu žraloka dlouhoploutvého ani nezavedla pro plavidla lovící košelkovými nevody povinné vybavení podběráky a pro plavidla používající dlouhé lovné šňůry povinné vybavení nástroji na odříznutí lovné šňůry a vyjmutí háčku. V roce 2014 Šrí Lanka opět ve vztahu k usnesení 11/04 (22) neprovedla programy pozorovatelů, jak požaduje toto usnesení.Šrí Lanka zejména nevytvořila program pozorovatelů v povinném rozsahu 5 % na moři pro plavidla delší než 24 metrů a neplní povinnosti pozorovatelů podávat zprávy. Pokud jde o usnesení IOTC 10/10 (23), Šrí Lanka neposkytla zprávu o dovozu, vykládce a překládce tuňáka a produktů z příbuzných druhů ryb v přístavech.
(59)
Neposkytnutí informací, které požaduje IOTC, a nesplnění povinností IOTC podle 56. a 58. bodu odůvodnění ze strany Šrí Lanky je dokladem toho, že Šrí Lanka nesplnila povinnosti státu vlajky stanovené v úmluvě UNCLOS a v dohodě UNFSA. Zejména neposkytnutí včasných statistických informací, informací o systému VMS, o úlovku a intenzitě, překládkách v přístavu, programu pozorovatelů oslabuje schopnost Šrí Lanky plnit své povinnosti v souladu s články 117 a 118 úmluvy UNCLOS. Tyto články stanoví povinnosti státu přijmout pro své státní příslušníky opatření na zachování živých zdrojů na volném moři a spolupracovat na opatřeních pro zachování a řízení živých zdrojů v oblasti volného moře.
(60)
Jak je uvedeno v 322. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, během návštěvy Komise na Šrí Lance v listopadu 2010 byla zjištěna řada dalších skutečností, a to zejména pokud jde o chybějící systém VMS a právní předpisy pro podávání zpráv o úlovcích. V 319. a 321. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 jsou v důsledku zpráv o plnění požadavků IOTC pro léta 2011 a 2012 uvedeny další skutečnosti týkající se například chybějícího programu pozorovatelů a špatného podávání zpráv o plavidlech a státních příslušnících, u nichž bylo zjištěno zapojení do rybolovu NNN.V tomto ohledu z informací předložených šrílanskými orgány ve vztahu k právním předpisům v oblasti rybolovu na volném moři, vytvoření funkčního systému VMS, spolehlivého programu pozorovatelů a k evidenci úlovků a podávání zpráv o úlovcích vyplynulo, že orgány nezajistily účinnou a účelnou kontrolu a sledování plavidel plujících pod vlajkou Šrí Lanky v souladu s mezinárodními závazky. Šrí Lanka, jak je uvedeno v 36., 40. a 41. bodě odůvodnění, byla především vyzvána, aby vypracovala podrobný právní rámec umožňující rybolov na volném moři společně s povoleními k rybolovu na volném moři a aby splnila usnesení IOTC, a to zejména pokud jde o sledování, kontrolu a dohled nad vlastní flotilou, včetně systému VMS, lodního deníku a systému podávání zpráv o úlovcích a programu pozorovatelů.Pokud jde o právní předpisy v oblasti rybolovu na volném moři, byl změněn zákon o rybolovu, aby umožňoval rybolov na volném moři, a bylo navrženo prováděcí nařízení k vydávání povolení, jež bylo nakonec přijato v září 2014. Jelikož však bylo dané prováděcí nařízení přijato až v září 2014 a nedostává se informací o tom, jak bude provedeno, jsou v současnosti vydávána pouze administrativní povolení, přičemž šrílanská plavidla jsou provozována bez systému VMS. Pokud jde o regionální program pozorovatelů, z dokumentů poskytnutých šrílanskými orgány vyplynulo, že i přes výběr a přijetí několika inspektorů nebude velká část loďstva pokryta z důvodu malého počtu inspektorů (45) v poměru k velkému počtu plavidel (1 758 v rejstříku plavidel IOTC). Šrí Lanka však nepředložila žádné návrhy na řešení tohoto vážného problému v kontextu IOTC, v důsledku kterého není odpovídajícím způsobem zajištěno pokrytí loďstva plujícího pod šrílanskou vlajkou na volném moři kvůli nedostatečným prostředkům pro inspekci.V tomto ohledu je třeba připomenout, že Šrí Lanka má vážné problémy při vykazování údajů pro IOTC, což ohrožuje schopnost země vykonávat povinnosti státu vlajky.
(61)
Pokud jde o systém VMS, jak je uvedeno v 316., 321. a 322. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a v 60. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí, Komise připomíná různé problémy, na které upozorňuje IOTC. V návaznosti na rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 Šrí Lanka uvedla, že se nachází v procesu zavádění systému VMS. Předložila Komisi právní předpisy prokazující požadavek na transpondér na palubě od 1. listopadu 2011 a uvedla, že už byl vybrán poskytovatel služeb. Nebylo však zajištěno financování a jednání mezi šrílanskými orgány a příslušnými finančními institucemi probíhají už déle než 18 měsíců. Jednání se týkají podmínek úvěru na nákup a instalaci FMC a poskytování finanční pomoci provozovatelům při instalaci a provozování systému VMS v přiměřené lhůtě pro celou flotilu provádějící rybolov na volném moři. V důsledku toho není na Šrí Lance zřízeno středisko FMC. Systém VMS je navíc stále ve vývoji a nebyl dosud uveden do provozu. Komise během své návštěvy v lednu 2014 zjistila, jak potvrzuje následné podání Šrí Lanky a zprávy o plnění požadavků IOTC pro léta 2013 a 2014, že rybářská plavidla Šrí Lanky stále nejsou vybavena systémem VMS. Pokud jde o soulad s požadavky IOTC na systém VMS, existují rozpory mezi zprávami o plnění požadavků IOTC pro léta 2013 a 2014 a kroky Šrí Lanky. Zprávy o plnění požadavků uvádějí údaje o částečném plnění, zatímco z informací poskytnutých Šrí Lankou jednoznačně vyplývá, že nedošlo k žádné skutečné realizaci systému VMS. Šrí Lanka proto nesplňuje podmínky stanovené v čl. 18 odst. 3 písm. g) dohody UNFSA s ohledem na údaje o schopnosti šrílanských orgánů v oblasti sledování, kontroly a dohledu, zejména provozní schopnosti řídit vlastní flotilu a schopnosti vývoje a realizace funkčního systému VMS.
(62)
Ze skutečností uvedených v oddílu 3.3 vyplývá, že Šrí Lanka porušuje podmínky čl. 18 odst. 3 dohody UNFSA.
(63)
Šrí Lanka proto s ohledem na své povinnosti státu vlajky nesplňuje dostatečně podmínky článku 117, 118 úmluvy UNCLOS a čl. 18 odst. 3 dohody UNFSA.
(64)
S ohledem na 314. až 334. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vývoj po přijetí tohoto rozhodnutí se Komise domnívá, že v souladu s čl. 31 odst. 3 a 6 nařízení o rybolovu NNN Šrí Lanka neplní své povinnosti, které má podle mezinárodního práva, co se týče mezinárodních pravidel, předpisů a opatření pro zachování a řízení zdrojů.
3.4. Zvláštní omezení rozvojových zemí
(65)
Připomíná se, že podle ukazatele lidského rozvoje zavedeného OSN (24) je Šrí Lanka považována za zemi na středním stupni lidského rozvoje (92. místo ze 186 zemí). Potvrzuje to i příloha II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 (25), kde je Šrí Lanka uvedena v kategorii zemí s nižšími středními příjmy.
(66)
Jak je uvedeno v 337. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012, nebylo možno zjistit žádný průkazný důvod, který by naznačoval, že skutečnost, že Šrí Lanka neplní povinnosti vyplývající pro ni z mezinárodního práva, je důsledkem nedostatečného rozvoje. Po 15. listopadu 2012 nebyl předložen žádný další konkrétní důkaz, který by prokazoval, že zjištěné nedostatky jsou důsledkem nedostatečné kapacity a správní infrastruktury.
(67)
S ohledem na 336. až 337. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 15. listopadu 2012 a vývoj po 15. listopadu 2012 se Komise domnívá, že v souladu s čl. 31 odst. 7 nařízení o rybolovu NNN stav rozvoje a celková výkonnost Šrí Lanky v oblasti rybolovu nejsou nepříznivě ovlivněny její úrovní rozvoje.
4. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE URČENÍ NESPOLUPRACUJÍCÍ TŘETÍ ZEMĚ
(68)
S ohledem na závěry týkající se skutečnosti, že Šrí Lanka neplní povinnosti vyplývající z mezinárodního práva pro stát vlajky, stát přístavu, pobřežní stát nebo stát trhu a nepřijímá kroky směřující k předcházení, potírání a odstranění rybolovu NNN, měla by být v souladu s článkem 31 nařízení o rybolovu NNN určena jako země, kterou Komise považuje za nespolupracující třetí zemi v boji proti rybolovu NNN.
(69)
Podle čl. 18 odst. 1 písm. g) nařízení o rybolovu NNN jsou příslušné orgány členských států povinny odmítnout dovoz produktů rybolovu do Unie, aniž by musely žádat dodatečné důkazy nebo posílat žádost o pomoc státu vlajky, pokud si jsou vědomy, že osvědčení o úlovku potvrdily orgány státu vlajky určeného v souladu s článkem 31 uvedeného nařízení jako nespolupracující stát. Nepříznivý dopad na obchod by měl nastávat pokud možno co nejpozvolněji s cílem usnadnit - během období mezi dnem vstupu tohoto prováděcího rozhodnutí Komise v platnost a případnými opatřeními přijatými Radou - přizpůsobení dotčených stran nové situaci a s cílem poskytnout hospodářským subjektům, mimo jiné i malým a středním podnikům, vzhledem ke zvláštním vlastnostem produktů rybolovu ze Šrí Lanky a ke zvláštním vlastnostem dodavatelů na Šrí Lance, dostatek času na přizpůsobení. V důsledku toho by uplatňování tohoto rozhodnutí mělo být odloženo o tři měsíce. Tento odklad by neměl mít žádný dopad na potřebu rychlých opatření ze strany Rady pro urychlené řešení situace na Šrí Lance v souvislosti s rybolovem NNN.
(70)
Je třeba prohlásit, že určení Šrí Lanky jako země, kterou Komise pro účely tohoto rozhodnutí považuje za nespolupracující, nebrání tomu, aby Komise nebo Rada učinily jakýkoli následný krok za účelem vypracování seznamu nespolupracujících zemí.
(71)
V případě, že Rada zařadí Šrí Lanku na seznam nespolupracujících zemí podle článku 33 nařízení o NNN, toto předcházející rozhodnutí o určení se stane zastaralým.
5. POSTUP PROJEDNÁVÁNÍ VE VÝBORU
(72)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rybolov a akvakulturu,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Šrílanská demokratická socialistická republika je určena jako třetí země, kterou Komise považuje za nespolupracující třetí zemi v boji proti nezákonnému, nehlášenému a neregulovanému rybolovu.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 14. ledna 2015.
V Bruselu dne 14. října 2014.
IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE
z dne 14. oktobra 2014
o opredelitvi tretje države, ki jo Komisija obravnava kot nesodelujočo tretjo državo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje
(2014/715/EU)
EVROPSKA KOMISIJA JE -
ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2004 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (1) ter zlasti člena 31 Uredbe,
ob upoštevanju naslednjega:
1. UVOD
(1)
Uredba (ES) št. 1005/2008 (v nadaljnjem besedilu: uredba o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova) vzpostavlja sistem Unije za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje.
(2)
V poglavju VI uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova so določeni postopek v zvezi z opredelitvijo nesodelujočih tretjih držav, demarše v zvezi z državami, opredeljenimi kot nesodelujoče tretje države, priprava seznama nesodelujočih držav, črtanje s seznama nesodelujočih držav, objava seznama nesodelujočih držav in morebitni izredni ukrepi.
(3)
Evropska komisija lahko v skladu s členom 31 uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova opredeli tretje države, ki jih obravnava kot nesodelujoče države v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Tretja država je lahko opredeljena kot nesodelujoča tretja država, če ne izpolnjuje dolžnosti, ki so ji kot državi zastave, pristanišča, obalni državi ali državi trga naložene z mednarodnim pravom ter v skladu s katerimi mora ukrepati za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje.
(4)
Opredelitev nesodelujočih tretjih držav temelji na preučitvi vseh informacij, kot je določeno v členu 31(2) uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova.
(5)
Svet lahko v skladu s členom 33 uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova pripravi seznam nesodelujočih držav. Za navedene države se uporabljajo ukrepi iz člena 38 uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova.
(6)
V skladu s členom 20(1) uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova morajo tretje države zastave obvestiti Komisijo o svoji ureditvi za izvajanje, nadzorovanje in izvrševanje zakonov, predpisov ter ukrepov za ohranjanje in upravljanje, ki jih morajo upoštevati njihova ribiška plovila.
(7)
Komisija v skladu s členom 20(4) uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova upravno sodeluje s tretjimi državami na področjih v zvezi z izvajanjem določb o potrdilih o ulovu iz navedene uredbe.
(8)
Komisija je v skladu s členom 32 uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova in Sklepom Komisije z dne 15. novembra 2012 (2) (v nadaljnjem besedilu: sklep z dne 15. novembra 2012) osem tretjih držav obvestila o možnosti, da bodo opredeljene kot nesodelujoče države v skladu z uredbo o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova.
(9)
Komisija je v sklep z dne 15. novembra 2012 vključila informacije o bistvenih dejstvih in ugotovitvah, na katerih temelji taka predhodna opredelitev.
(10)
Komisija je prav tako 15. novembra 2012 navedenih osem tretjih držav v ločenih dopisih uradno obvestila o tem, da preučuje možnost, da jih bo opredelila kot nesodelujoče tretje države. Navedenim dopisom je bil priložen sklep z dne 15. novembra 2012.
(11)
Komisija je v teh dopisih poudarila, da so bile zadevne tretje države pozvane, naj v tesnem sodelovanju s Komisijo pripravijo in izvedejo akcijski načrt za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih v sklepu z dne 15. novembra 2012, da ne bodo opredeljene in predlagane za uradno uvrstitev na seznam nesodelujočih tretjih držav, kot je določeno v členih 31 in 33 uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova. Če bi zadevne države pravočasno in učinkovito izvedle akcijski načrt, jih ne bi bilo treba opredeliti kot nesodelujoče tretje države in predlagati za uradno uvrstitev na seznam.
(12)
Komisija je posledično pozvala osem zadevnih tretjih držav, naj: (i) sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvajanje ukrepov iz akcijskih načrtov, ki jih je predlagala Komisija, (ii) ocenijo izvajanje ukrepov iz akcijskih načrtov, ki jih je predlagala Komisija, in (iii) Komisiji za ocenjevanje izvajanja posameznih ukrepov vsakih šest mesecev pošljejo podrobna poročila med drugim v zvezi z njihovo individualno in/ali splošno učinkovitostjo pri zagotavljanju popolnoma skladnega sistema za nadzor ribolova.
(13)
Osmim zadevnim tretjim državam je bila dana možnost, da pisno odgovorijo na vprašanja, ki so bila izrecno navedena v sklepu Komisije, in se odzovejo na druge pomembne informacije. Navedene države so lahko predložile dokaze, s katerimi bi izpodbijale ali dopolnile dejstva iz sklepa z dne 15. novembra 2012, ali po potrebi sprejele akcijski načrt in ukrepe za izboljšanje razmer. Navedenim osmim državam je bila zagotovljena pravica, da zahtevajo dodatne informacije oziroma da se jim te zagotovijo.
(14)
Zato je Komisija s sklepom in dopisi z dne 15. novembra 2012 z osmimi tretjimi državami začela razprave in navedla, da meni, da šest mesecev načeloma zadostuje za dosego sporazuma.
(15)
Komisija je nadalje zahtevala in preverjala vse informacije, ki jih je štela za potrebne. Obravnavane in upoštevane so bile ustne in pisne pripombe, ki jih je po sklepu z dne 15. novembra 2012 predložilo osem tretjih držav. Osem držav je bilo o ugotovitvah Komisije obveščenih pisno ali ustno.
(16)
Demokratična socialistična republika Šrilanka (v nadaljnjem besedilu: Šrilanka) ni zavrnila dejstev, na katere se je sklicevala Komisija, ali sprejela akcijskega načrta za izboljšanje razmer.
(17)
Ta izvedbeni sklep Komisije, v katerem se Šrilanka opredeli kot tretja država, ki jo Komisija obravnava kot nesodelujočo pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, je rezultat preiskave in razprav v okviru izvajanja uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova. Navedeni postopek je bil izveden v skladu z vsebinskimi in postopkovnimi zahtevami iz navedene uredbe, ki se med drugim nanašajo na dolžnosti tretjih držav, ki so jim kot državam zastave, pristanišča, obalnim državam ali državam trga naložene z mednarodnim pravom ter v skladu s katerimi morajo ukrepati za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje.
(18)
Izvedbeni sklep Komisije, v katerem se Šrilanka opredeli kot tretja država, ki jo Komisija obravnava kot nesodelujočo pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ima posledice iz člena 18(1)(g) uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova.
2. POSTOPEK V ZVEZI S ŠRILANKO
(19)
Komisija je 15. novembra 2012 v skladu s členom 32 uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova uradno obvestila Šrilanko, da preučuje možnost, da bo Šrilanko opredelila kot nesodelujočo tretjo državo (3).
(20)
Komisija je Šrilanko pozvala, naj v tesnem sodelovanju z njenimi službami pripravi akcijski načrt za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih v sklepu z dne 15. novembra 2012.
(21)
Glavne pomanjkljivosti, ki jih je Komisija ugotovila v predlaganem akcijskem načrtu, so se nanašale na več pomanjkljivosti pri izvajanju obveznosti mednarodnega prava, predvsem v zvezi s sprejetjem ustreznega pravnega okvira, pomanjkanjem ustreznega in učinkovitega spremljanja, pomanjkanjem opazovalnega programa, odsotnostjo sistema odvračilnih sankcij ter nepravilnim izvajanjem sistema potrdil o ulovu. Druge ugotovljene pomanjkljivosti se na splošno nanašajo na izpolnjevanje mednarodnih obveznosti, vključno s priporočili in resolucijami regionalnih organizacij za upravljanje ribolova. Ugotovljena je bila tudi neskladnost s priporočili in resolucijami ustreznih organov, kot je mednarodni akcijski načrt Združenih narodov za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova. Vendar se pomanjkanje skladnosti z nezavezujočimi priporočili in resolucijami obravnava samo kot dodaten dokaz in ne kot podlaga za opredelitev.
(22)
Šrilanka je s predložitvijo dopisa z dne 14. decembra 2012 Komisijo obvestila o institucionalnih ureditvah, ki so bile uvedene za obravnavo pomanjkljivosti, ugotovljenih v predlaganem akcijskem načrtu.
(23)
Šrilanka je pisne pripombe predložila 31. decembra 2012 in 4. januarja 2013.
(24)
Komisija je z dopisom z dne 7. februarja 2013 od Šrilanke zahtevala, naj ji zagotovi posodobljene informacije na ključnih področjih predlaganega akcijskega načrta.
(25)
Organi Šrilanke so 13. marca 2013 predložili naslednje dokumente: (i) spremni dopis in dopis s pojasnili, (ii) posodobljene informacije o časovnem okviru Šrilanke za vse načrtovane ukrepe, (iii) posodobljene informacije na ključnih področjih predlaganega akcijskega načrta, (iv) nacionalni akcijski načrt za leto 2013 za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, (v) posodobljene informacije o upravnih postopkih in smernicah za uporabo potrdil o ulovu, (vi) proračunska sredstva, dodeljena leta 2013 za ustanovitev podurada službe za nadzor kakovosti oddelka za ribolov in razvoj vodnih virov na letališču, (vii) osnutke besedil revidirane zakonodaje v zvezi z izpolnjevanjem pravnih obveznosti, spremljanjem ladjevja za dolge razdalje in odvračilnimi sankcijami, (viii) programe ozaveščanja izvajalcev dejavnosti o sistemu potrdil o ulovu, (ix) sistem inšpekcijskega nadzora in (x) smernice za postopke preiskav nezakonitih, neprijavljenih in nereguliranih dejavnosti na odprtem morju.
(26)
Komisija in Šrilanka sta se 17. aprila 2013 v Bruslju sestali na tehničnih posvetovanjih. Na navedenem sestanku so organi Šrilanke Komisiji predstavili svoj najnovejši nacionalni akcijski načrt za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu ter načrtovane ukrepe za izboljšanje navzkrižnega preverjanja informacij, ki jih vsebujejo potrdila o ulovu, in začeto revizijo pravnega okvira.
(27)
Šrilanka je s predložitvijo dopisov z dne 30. maja 2013 in 3. junija 2013 poudarila svojo zavezo, da bo pravočasno izvedla časovni razpored, ki ga je dopolnila, pri čemer bo sprejela zakonodajne spremembe za krepitev kazenskih ukrepov za nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov ter začela postopek naročanja sistema za spremljanje plovil (v nadaljnjem besedilu: sistem VMS).
(28)
Komisija je na podlagi napredka, ugotovljenega za obdobje od novembra 2012 do začetka junija 2013, z dopisom z dne 11. junija 2013 Šrilanko obvestila, da bo še dodatnih devet mesecev, do 28. februarja 2014, nadaljevala razprave z njo za dosego oprijemljivih rezultatov pri obravnavi pomanjkljivosti, opredeljenih v sklepu z dne 15. novembra 2012, in končni izvedbi potrebnih ukrepov. Temu dopisu je sledil posodobljen predlog akcijskega načrta Komisije z dne 20. junija 2013.
(29)
Šrilanka je 22. avgusta 2013 predložila poročilo o napredku za obdobje od 31. maja 2013 do 15. avgusta 2013, temu je sledila predložitev dopisa z dne 28. oktobra 2013 z informacijami o postopku sprejetja spremenjene zakonodaje.
(30)
Komisija je med 28. in 30. januarjem 2014 obiskala zadevne organe Šrilanke. Navedene organe je obveščala o napredku razmer v skladu s sklepom z dne 15. novembra 2012 in predlaganim akcijskim načrtom. Organi Šrilanke so med obiskom Komisije imeli priložnost, da se odzovejo na sklep z dne 15. novembra 2012 s pripombami in predložitvijo ustreznih dokumentov ter da Komisijo obvestijo o najnovejšem razvoju glede napredka v zvezi z akcijskim načrtom.
(31)
Šrilanka je 27. marca 2014 predložila drugo poročilo o napredku, ki je zajemalo obdobje od 16. avgusta 2013 do 21. marca 2014, pri čemer je zagotovila naslednje dokumente: (i) posodobljene informacije na ključnih področjih predlaganega akcijskega načrta, (ii) posodobljen časovni okvir za izvedbo nacionalnega akcijskega načrta za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, (iii) dopise, ki jih je ministrstvo za ribolov in razvoj vodnih virov poslalo ministrstvu za zunanje zadeve in v katerih je zahtevalo pristop k sporazumu FAO o skladnosti z ukrepi ter preiskave državljanov, ki opravljajo nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov pod zastavami drugih držav, (iv) zahtevek za finančna sredstva za sistem VMS in ponazoritev zahteve v zvezi z radarskim odzivnikom, (v) informacije o usposabljanju za ozaveščenost ter (vi) vzorce spremenjenega ribolovnega ladijskega dnevnika 2014 in načrta za inšpekcijski nadzor v pristaniščih za ribiška plovila za globokomorski ribolov in ribiška plovila za odprto morje. Vključene so bile tudi informacije o sprejetju revidiranega zakona o ribolovu, ki ga je parlament Šrilanke sprejel 5. novembra 2013. Šrilanka je 1. avgusta 2014 predložila dodatno poročilo o napredku za obdobje do julija 2014, ki je poleg posodobljenih informacij na ključnih področjih predlaganega akcijskega načrta in posodobljenega časovnega okvira za izvedbo nacionalnega akcijskega načrta za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu vseboval tudi dopis, ki ga je ministrstvo za zunanje zadeve poslalo ministrstvu za ribolov in razvoj vodnih virov in v katerem ga je obvestilo, da mu bo izvod listine o sprejetju glede pristopa k sporazumu FAO o skladnosti predložen takoj, ko bo prišlo do sprejetja, zahtevo generalnemu državnemu pravobranilcu, da v obstoječi zakonodaji uvede strožje sankcije, ter dva dopisa pripravljavcev zakonodajnih osnutkov z revidiranim osnutkom uredbe o dejavnostih ribolova na odprtem morju in uredbe o zbiranju podatkov o ulovljenih ribah, skupaj s povzetkom programov za ozaveščenost kapitanov na odprtem morju in poročila IOTC o izvajanju regionalnega programa za opazovanje. Šrilanka je 29. avgusta 2014 predložila dodatne informacije o napredku v zvezi z ugotovljenimi pomanjkljivostmi (tj. osnutki uredb o ribolovih dejavnostih na odprtem morju in zbiranju podatkov o ulovu rib, informativna okrožnica o kaznih, informacije o programih opazovanja in pregledovanja ter informacije o napredku v zvezi z ugotovljenimi pomanjkljivostmi). Šrilanka je 18. in 19. septembra 2014 predložila nove dopise, s katerimi je potrdila sprejetje uredbe o dejavnostih ribolova na odprtem morju in uredbe o zbiranju podatkov o ulovljenih ribah, razmislek o notranjem delu za pripravo osnutka memoranduma vlade o sistemu odvračilnih kazni, razmislek o izpolnjevanju zahtev IOTC, informacije o ladijskem dnevniku, inšpekcijskem pregledu in prisotnosti opazovalcev ter informacije o možni delni postopni uvedbi radarskega odzivnika VMS (čeprav pogodba z izvajalcem še ni bila podpisana in izvedena) na njenih ribiških plovilih za obdobje od januarja 2015 do avgusta 2015.
(32)
Komisija je nadalje zahtevala in preverjala vse informacije, ki jih je štela za potrebne. Preučila in upoštevala je vse ustne in pisne pripombe, ki jih je Šrilanka predložila po sklepu z dne 15. novembra 2012, pri čemer je Šrilanko ustno ali pisno obveščala o svojih ugotovitvah.
(33)
Komisija na podlagi zbranih elementov, predstavljenih v uvodnih izjavah 34 do 67, meni, da Šrilanka ni ustrezno obravnavala zadevnih področij in pomanjkljivosti, opisanih v sklepu z dne 15. novembra 2012. Šrilanka prav tako ni v celoti izvedla ukrepov, predlaganih v spremnem akcijskem načrtu.
3. OPREDELITEV ŠRILANKE KOT NESODELUJOČE TRETJE DRŽAVE
(34)
Komisija je na podlagi člena 31(3) uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova preverila izpolnjevanje mednarodnih obveznosti s strani Šrilanke kot države zastave, pristanišča, obalne države ali države trga ob upoštevanju ugotovitev iz sklepa z dne 15. novembra 2012 in ustreznih informacij, ki jih je zagotovila Šrilanka, predlaganega akcijskega načrta ter ukrepov, sprejetih za izboljšanje razmer. Pri tem pregledu je upoštevala merila iz člena 31(4) do (7) uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova.
3.1 Ponavljajoč se nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov (člen 31(4)(a) uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova)
(35)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 292 sklepa z dne 15. novembra 2012, je Komisija ugotovila, da Šrilanka ni sprejela zakonodaje o izdajanju dovoljenj za ribolov na odprtem morju.
(36)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 296 sklepa z dne 15. novembra 2012, je bilo na osnutek seznama nezakonitih, neprijavljenih in nereguliranih plovil, ki ga vodi Komisija za tune v Indijskem oceanu (IOTC), uvrščenih 13 šrilanških plovil, ki so jih ujeli pri ribolovu v nasprotju z ukrepi IOTC za ohranjanje in upravljanje. Šrilanka po sklepu z dne 15. novembra 2012 svojim plovilom ni prepovedala nezakonitega ribolova na odprtem morju, niti ni nemudoma sprejela zakonodaje, ki bi omogočila ribolov na odprtem morju in izdajanje dovoljenj za ribolov na odprtem morju, da bi preprečila nezakonite dejavnosti ribolova svojih plovil. Namesto tega je 5. novembra 2013 končno sprejela revidiran zakon o ribolovu, ki dovoljuje ribolov na odprtem morju. Pripravila je osnutek izvedbene zakonodaje za izdajanje dovoljenj plovilom za odprto morje in ta zakonodaja je bila sprejeta septembra 2014 (glede na dopis pristojnih organov), vendar še ni bila izvedena. Poleg tega je Šrilanka zmanjšala število plovil, ki opravljajo dejavnosti na območju IOTC, s 3 307 na 1 758, vendar ta plovila še naprej opravljajo dejavnosti ribolova z upravnim dovoljenjem za odprto morje, in ne z zakonitim dovoljenjem. V zvezi s tem je treba opozoriti, da mora država zastave v skladu s členom 18(3)(b)(ii) Sporazuma Združenih narodov o staležu rib (4) (UNFSA) sprejeti ukrepe za prepoved ribolova svojih plovil, ki nimajo ustreznega dovoljenja ali pooblastila, na odprtem morju. Sedanje razmere jasno kažejo, da Šrilanka ne izpolnjuje svojih mednarodnih odgovornosti kot država zastave.
(37)
Po informacijah IOTC (5) so obalne države leta 2013 po sklepu z dne 15. novembra 2012 odkrile tri plovila pod zastavo Šrilanke pri domnevnih dejavnostih nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, in sicer plovila Malshiri No. 1, Gold Marine 5 in Lakpriya 2. Opozoriti je treba, da je država zastave v skladu s členom 18(1) in (2) UNFSA odgovorna za svoja plovila, ki opravljajo dejavnosti na odprtem morju. Poleg tega mora država zastave v skladu s členom 118 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS) sodelovati pri ohranjanju in upravljanju živih virov, kar jasno ogroža navzočnost njenega ladjevja, ki opravlja dejavnosti na območju IOTC brez zakonitih ribolovnih dovoljenj, kar pomeni, da opravlja dejavnosti nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova v skladu z opredelitvami iz člena 2 uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova.
(38)
Poleg tega je bilo leta 2013 ugotovljeno, da je 13 drugih šrilanških plovil, ki so bila pregledana med tranzitom čez izključno ekonomsko cono (IEC) obalne države, kršilo ukrepe IOTC za ohranjanje in upravljanje. Komisija meni, da dejstvo, da plovila Šrilanke še naprej opravljajo dejavnosti ribolova v nasprotju z ukrepi IOTC za ohranjanje in upravljanje, jasno kaže, da Šrilanka ni izpolnila svojih odgovornosti, ki so ji kot državi zastave naložene z mednarodnim pravom, kot je navedeno v uvodni izjavi 37.
(39)
To kaže tudi na nezmožnost Šrilanke, da bi zagotovila, da ribiška plovila, ki so upravičena do plovbe pod njeno zastavo, ne opravljajo ali omogočajo nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, kar je v nasprotju s točko 34 mednarodnega akcijskega načrta proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, ki določa, da države zagotovijo, da ribiška plovila, upravičena do plovbe pod njihovo zastavo, ne opravljajo ali omogočajo nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova. Poleg tega navzočnost plovil pod zastavo Šrilanke iz uvodnih izjav 36 do 38 tudi kaže, da Šrilanka ne izpolnjuje svojih obveznosti v skladu s členom 19(1) in (2) UNFSA, v skladu s katerim mora država zastave zagotoviti skladnost svojih plovil, ki plujejo pod njeno zastavo, s pravili o ohranjanju in upravljanju, ki so jih določile regionalne organizacije za upravljanje ribolova.
(40)
Komisija je ugotovila tudi, da Šrilanka zaradi pomanjkljivosti svojega pravnega okvira ni mogla učinkovito izvesti ustreznih ukrepov v zvezi s ponavljajočim se nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom. Zato je v akcijskem načrtu predlagala revizijo pravnega okvira, da se zagotovi skladnost z mednarodnimi obveznostmi v zvezi z odprtim morjem, odpravi pomanjkanje zadostnih operativnih sredstev za učinkovito spremljanje ladjevja Šrilanke za dolge razdalje in pripravi shema odvračilnih sankcij.
(41)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 36 tega sklepa, je Šrilanka novembra 2013 sprejela revidiran zakon o ribolovu, v skladu s katerim je svojim plovilom dovolila, da opravljajo dejavnosti ribolova zunaj njene IEC. Vendar je zakon, potreben za izvajanje sistema izdajanja dovoljenj za odprto morje, še v fazi osnutka in se ne uporablja. Dovoljenja zdaj izdaja uprava brez predhodno določenega postopka in na nesistemski način. Poleg tega so v revidiranem zakonu o ribolovu določene strožje sankcije za kršitve glede nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, ki bi se lahko štele za odvračilne samo za del šrilanškega ladjevja za dolge razdalje (predvsem za male čolne, ki lovijo zunaj IEC Šrilanke, bi se sankcije lahko štele za ustrezne glede na omejeno ribolovno zmogljivost teh plovil). Vendar se je v letih 2013 in 2014 povečalo število velikih šrilanških plovil (daljših od 24 m), katerih ribolovna zmogljivost je od deset- do dvajsetkrat večja od ribolovne zmogljivosti malih plovil, stopnja sankcij, predvidena za ta del ladjevja v novem zakonu o ribolovu, pa se ne more šteti za odvračilno. V skladu z veljavno zakonodajo (6) je najvišja predvidena kazen 8 429 EUR (1 500 000 LKR (7)), kar ne more učinkovito prispevati k zagotavljanju skladnosti, odvračanju od kršitev in preprečevanju koristi, ki jih imajo kršitelji zaradi svojih nezakonitih dejavnosti. Zato takšna stopnja sankcij ni skladna s členom 19(2) UNFSA, ki med drugim določa, da morajo biti sankcije dovolj stroge, da ostanejo kršitelji brez koristi, ki izhajajo iz njihovih nezakonitih dejavnosti. Na podlagi tega Komisija meni, da je sistem sankcij, ki ga je uvedla Šrilanka, očitno nezadosten in nedvomno nesorazmeren z resnostjo morebitnih kršitev, morebitnim učinkom kršitev na vire in morebitno koristjo, ki lahko izhaja iz takih nezakonitih dejavnosti.
(42)
Zato ukrepi, ki jih je Šrilanka sprejela glede na svoje dolžnosti kot država zastave, ne zadostujejo za izpolnjevanje določb iz člena 118 UNCLOS ter členov 18, 19 in 20 UNFSA.
(43)
Komisija v skladu s členom 31(3) in členom 31(4)(a) uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ter glede na uvodne izjave 292 do 299 sklepa z dne 15. novembra 2012 in razvoj dogodkov po tem datumu meni, da Šrilanka ni izpolnila dolžnosti, ki so ji bile naložene z mednarodnim pravom kot državi zastave ter zadevajo nezakonita, neprijavljena in neregulirana plovila ter nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov, ki ga opravljajo ali omogočajo ribiška plovila, ki plujejo pod njeno zastavo, ali njeni državljani, ter ni sprejela zadostnih ukrepov za preprečevanje evidentiranega in ponavljajočega se nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, ki so ga opravljala plovila, ki so predhodno plula pod njeno zastavo.
3.2 Nesodelovanje in neizvrševanje (člen 31(5)(b), (c) in (d) uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova)
(44)
Kot je opisano v uvodnih izjavah 302 do 311 sklepa z dne 15. novembra 2012, je Komisija analizirala, ali je Šrilanka učinkovito sodelovala s Komisijo pri preiskavah in povezanih dejavnostih.
(45)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 296 sklepa z dne 15. novembra 2012, je morala Šrilanka vsak mesec poročati o ukrepih, ki so bili izvedeni proti plovilom, navedenim v uvodni izjavi 293 navedenega sklepa. Navedena poročila so bila leta 2013 predložena za devet mesecev od dvanajstih, leta 2014 pa za dva meseca od štirih. To je v nasprotju s členom 20 UNFSA, v skladu s katerim morajo države preiskati in med seboj sodelovati neposredno ali prek regionalnih organizacij za upravljanje ribolova, da se zagotovita skladnost z ukrepi za ohranjanje in upravljanje, ki so jih določile regionalne organizacije za upravljanje ribolova, ter njihovo izvrševanje, zato Šrilanka ni izpolnila svojih obveznosti v zvezi z mednarodnim sodelovanjem in izvrševanjem v skladu z mednarodnim pravom.
(46)
Kot je opisano v uvodni izjavi 302 sklepa z dne 15. novembra 2012 in uvodni izjavi 45 zgoraj, Šrilanka ni izpolnila svojih obveznosti v zvezi z mesečnim poročanjem IOTC o 13 šrilanških plovilih, za katere se domneva, da opravljajo dejavnosti nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, vendar jih IOTC ni vključila na seznam. Zato Šrilanka ni dokazala, da izpolnjuje pogoje iz člena 94(2)(b) UNCLOS, ki določa, da ima država zastave v skladu s svojim notranjim pravom pristojnost nad vsako ladjo, ki pluje pod njeno zastavo, vključno z njenim poveljnikom, častniki in posadko.
(47)
Kot je navedeno v uvodnih izjavah 306 in 307 sklepa z dne 15. novembra 2012, je Komisija analizirala tudi, ali je Šrilanka sprejela učinkovite izvršilne ukrepe v zvezi z izvajalci dejavnosti, odgovornimi za nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov, in ali se uporabljajo dovolj stroge sankcije, da ostanejo kršitelji brez koristi, ki izhajajo iz nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova.
(48)
Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 41, Šrilanka po sprejetju sklepa z dne 15. novembra 2012 ni vzpostavila sistema odvračilnih sankcij za velika plovila, ki spadajo v njeno ladjevje. Sedanji seznam sankcij ni skladen s členom 19(2) UNFSA, v katerem je med drugim določeno, da morajo biti sankcije dovolj stroge, da ostanejo kršitelji brez koristi, ki izhajajo iz njihovih nezakonitih dejavnosti.
(49)
Razpoložljivi dokazi še vedno potrjujejo, da Šrilanka ni izpolnila svojih obveznosti v skladu z mednarodnim pravom glede učinkovitih izvršilnih ukrepov. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 36 do 38, dejstvo, da še naprej obstajajo plovila, ki pri dejavnostih ribolova kršijo ukrepe IOTC za ohranjanje in upravljanje, kaže, da Šrilanka ne spoštuje odgovornosti do svojih plovil, ki opravljajo dejavnosti na odprtem morju, kot je določeno v členu 18(1) in (2) UNFSA.
(50)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 309 sklepa z dne 15. novembra 2012, stopnje razvoja Šrilanke ni mogoče obravnavati kot dejavnika, ki bi zmanjševal zmogljivost pristojnih organov v zvezi s sodelovanjem z drugimi državami in sprejemanjem izvršilnih ukrepov. V uvodnih izjavah 65 do 67 je dodatno opisana ocena posebnih ovir pri razvoju.
(51)
Zato ukrepi, ki jih je Šrilanka sprejela glede na svoje dolžnosti kot država zastave, ne zadostujejo za skladnost s členom 94(2)(b) UNCLOS ter členoma 18 in 19 UNFSA.
(52)
Komisija v skladu s členom 31(3) ter členom 31(5)(b), (c) in (d) uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ter glede na uvodne izjave 302 do 311 sklepa z dne 15. novembra 2012 in razvoj dogodkov po tem datumu meni, da Šrilanka ni izpolnila dolžnosti v zvezi s prizadevanji za sodelovanje in izvrševanje, ki so ji bile kot državi zastave naložene z mednarodnim pravom.
3.3 Neizvajanje mednarodnih pravil (člen 31(6) uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova)
(53)
Kot je opisano v uvodnih izjavah 314 do 334 sklepa z dne 15. novembra 2012, je Komisija analizirala vse informacije, ki jih je štela za pomembne v zvezi s statusom Šrilanke kot pogodbenice IOTC. Komisija je tako analizirala vse informacije, ki jih je štela za pomembne v zvezi s soglasjem Šrilanke po sklepu z dne 15. novembra 2012, da bo izvedla ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ki jih je sprejela IOTC.
(54)
Opozoriti je treba, da je IOTC po sklepu z dne 15. novembra 2012 izdala letna poročila o skladnosti za leti 2013 (8) in 2014 (9), iz katerih je razvidno, da Šrilanka za leti 2012 in 2013 še vedno ni izpolnila svojih obveznosti ali jih je izpolnila samo delno.
(55)
V zvezi s poročilom o skladnosti za leto 2013 Šrilanka ni predložila nekaterih zahtevanih informacij o statističnih podatkih ter nekaterih ukrepih za ohranjanje in upravljanje.
(56)
Zlasti v zvezi z Resolucijo 10/08 IOTC (10) o seznamu aktivnih plovil Šrilanka ni zagotovila informacij o mednarodnih radijskih klicnih znakih za vsa plovila. V zvezi z Resolucijo 06/03 IOTC (11) o sprejetju sistema za spremljanje plovil (VMS) Šrilanka ni opremila svojih plovil s skupno dolžino več kot 15 metrov s sistemom VMS ali vzpostavila centra za spremljanje ribištva (FMC). Poleg tega tudi ni predložila obveznega poročila o napredku za sistem VMS. V zvezi z Resolucijo 10/02 IOTC (12) o obveznih statističnih zahtevah Šrilanka ni sporočila podatkov o pogostosti velikosti za priobalni ribolov in podatkov o nominalnem ulovu, ulovu in ribolovnem naporu ter pogostosti velikosti v skladu s standardi, ki jih za priobalni ribolov, pelagični ribolov in ribolov s parangalom določa navedena resolucija. Šrilanka je le delno upoštevala Resolucijo 05/05 IOTC (13) o predložitvi podatkov o morskih psih, saj je sporočila združene podatke o ulovu z zabodno mrežo in parangalom.V zvezi z Resolucijo 12/05 IOTC (14) o pretovarjanju v pristanišču Šrilanka ni zagotovila obveznega poročila.V zvezi z Resolucijo 11/04 IOTC (15) o opazovalcih Šrilanka ni izvedla regionalnega opazovalnega programa, ki ga zahteva ta resolucija. Zlasti ni uvedla opazovalnega programa in obveznega spremljanja 5 % števila plovil, daljših od 24 m, na morju ter ni upoštevala obveznosti poročanja opazovalcev.
(57)
V zvezi s poročilom o skladnosti za leto 2014 Šrilanka ni predložila nekaterih zahtevanih informacij o statističnih podatkih ter nekaterih ukrepih za ohranjanje in upravljanje.
(58)
Zlasti v zvezi z Resolucijo 13/02 IOTC (16) Šrilanka ni sprejela zakonodaje za uvedbo obveznega označevanja orodja. V zvezi z Resolucijo 13/08 IOTC (17) Šrilanka ni predložila načrta upravljanja za naprave za zbiranje rib (FAD), niti ni sprejela nobenih pravnih ali upravnih ukrepov v zvezi z osmimi plovili z zapornimi plavaricami v skladu z zahtevami resolucije 12/13 IOTC (18). V zvezi z Resolucijo 06/03 IOTC (19) Šrilanka tudi leta 2014 ni opremila svojih plovil s skupno dolžino več kot 15 metrov s sistemom VMS ali vzpostavila FMC ter ni predložila obveznega poročila o napredku na področju sistema VMS.V zvezi z Resolucijo 10/02 IOTC o obveznih statističnih zahtevah ni sporočila podatkov o nominalnem ulovu, ulovu in ribolovnem naporu ter pogostosti velikosti v skladu s standardi iz te resolucije.V zvezi z resolucijama IOTC 13/06 (20) in 12/04 (21) Šrilanka ni prenesla prepovedi v zvezi z oceanskimi beloplavutimi morskimi psi ali uvedla zahtev, v skladu s katerimi morajo biti plovila z zapornimi plavaricami opremljena z mrežami z dolgimi ročaji, parangalke pa s pripravami za rezanje mreže in snemanje trnkov. V zvezi z Resolucijo 11/04 (22) Šrilanka tudi leta 2014 ni izvedla opazovalnega programa v skladu z zahtevami.Zlasti ni uvedla opazovalnega programa in obveznega spremljanja 5 % števila plovil, daljših od 24 m, na morju in ni upoštevala obveznosti poročanja opazovalcev. V zvezi z Resolucijo 10/10 IOTC (23) Šrilanka ni zagotovila poročila o uvozu, iztovarjanju in pretovarjanju ribjih izdelkov iz tuna in tunu podobnih vrst v pristaniščih.
(59)
Šrilanka IOTC ni zagotovila zahtevanih informacij in izpolnila obveznosti IOTC iz uvodnih izjav 56 in 58, kar kaže, da ne izpolnjuje svojih obveznosti kot država zastave, določenih v UNCLOS in UNFSA. Zlasti dejstvo, da ni zagotovila pravočasnih informacij o statističnih podatkih, sistemu VMS, ulovu in naporu, pretovarjanju v pristaniščih in opazovalnem programu, zmanjšuje njeno zmožnost izpolnjevanja obveznosti v skladu s členoma 117 in 118 UNCLOS. V skladu z navedenima členoma morajo države za svoje državljane sprejeti ukrepe za ohranjanje živih virov na odprtem morju ter sodelovati pri ukrepih za ohranjanje in upravljanje živih virov na območjih odprtega morja.
(60)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 322 sklepa z dne 15. novembra 2012, so bili med obiskom Komisije v Šrilanki novembra 2010 ugotovljeni številni elementi, zlasti v zvezi z odsotnostjo sistema VMS in zakonodaje glede poročanja o ulovu. Drugi elementi, na katere se nanašajo pomisleki, kot sta pomanjkanje opazovalnega programa in slabo poročanje o plovilih in državljanih, za katere je bilo ugotovljeno, da so udeleženi v nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, so bili opredeljeni na podlagi poročil IOTC o skladnosti za leti 2011 in 2012 ter navedeni v uvodnih izjavah 319 in 321 sklepa z dne 15. novembra 2012.V zvezi s tem so informacije, ki so jih organi Šrilanke predložili v zvezi z zakonodajo o ribolovu na odprtem morju, vzpostavitvijo delujočega sistema VMS, zanesljivim opazovalnim programom ter evidentiranjem ulova in poročanjem o njem, pokazale, da organi niso zagotovili uspešnega in učinkovitega nadzora in spremljanja plovil, ki plujejo pod zastavo Šrilanke, v skladu z mednarodnimi obveznostmi. Kot je navedeno predvsem v uvodnih izjavah 36, 40 in 41, je bila Šrilanka pozvana, naj razvije podroben pravni okvir za omogočanje ribolova na odprtem morju, pri čemer naj uvede dovoljenja za ribolov na odprtem morju in zagotovi skladnost z resolucijami IOTC, zlasti v zvezi s spremljanjem, nadzorom in obvladovanjem svojega ladjevja, vključno s sistemom VMS, ladijskim dnevnikom in sistemom za poročanje o ulovu ter opazovalnim programom.V zvezi z zakonodajo o ribolovu na odprtem morju je bil spremenjen zakonik o ribolovu, da se omogoči ribolov na odprtem morju, ter pripravljen in septembra 2014 končno sprejet osnutek izvedbene uredbe za izdajanje dovoljenj. Vendar je bila izvedbena uredba sprejeta šele septembra 2014 in ni informacij o načinu njenega izvajanja, zato se izdajajo samo upravna dovoljenja, plovila Šrilanke pa opravljajo dejavnosti brez sistema VMS. Kar zadeva regionalni opazovalni program, so dokumenti, ki so jih zagotovili organi Šrilanke, pokazali, da kljub izbiri in imenovanju nekaj inšpektorjev, inšpekcijski nadzor ne bo zajel velikega dela ladjevja zaradi sorazmerno malega števila inšpektorjev (45) v primerjavi s številom plovil (1 758 v evidenci plovil, ki jo vodi IOTC). Šrilanka kljub temu ni predložila nobenega predloga za obravnavo te resne težave v okviru IOTC, kar pomeni, da zaradi neustreznih sredstev inšpekcijskega nadzora sedanja obravnava ladjevja pod šrilanško zastavo, ki opravlja dejavnosti na odprtem morju, ni ustrezna.V zvezi s tem je treba opozoriti, da ima Šrilanka resne težave pri sporočanju podatkov IOTC, kar zmanjšuje njeno zmožnost izpolnjevanja obveznosti kot država zastave.
(61)
Komisija glede sistema VMS navaja različne težave, ki jih je izpostavila IOTC, kot je navedeno v uvodnih izjavah 316, 321 in 322 sklepa z dne 15. novembra 2012 ter uvodni izjavi 60 tega sklepa. Šrilanka je po sklepu z dne 15. novembra 2012 navedla, da postopek uvedbe sistema VMS poteka. Komisiji je predložila zakonodajo, iz katere je razvidno, da od 1. novembra 2011 velja zahteva za namestitev radijskega odzivnika na krovu, in navedla, da je ponudnik storitev že bil izbran. Vendar finančna sredstva še niso bila zagotovljena, pogajanja med organi Šrilanke in zadevnimi finančnimi institucijami pa trajajo že več kot 18 mesecev. Pogajanja zadevajo pogoje posojila za nakup in postavitev FMC ter zagotovitev finančne pomoči izvajalcem dejavnosti, da bi lahko v razumnem času namestili in izvedli sistem VMS za celotno ladjevje za odprto morje. Zato Šrilanka nima FMC. Poleg tega sistem VMS še ne deluje, saj je šele v fazi razvoja. Komisija je med obiskom januarja 2014 ugotovila, da šrilanška ribiška plovila še vedno niso opremljena s sistemom VMS, kar je Šrilanka potrdila v poznejših dopisih, IOTC pa v poročilih o skladnosti za leti 2013 in 2014. Kar zadeva skladnost z zahtevami IOTC v zvezi s sistemom VMS, obstajajo razlike med poročili IOTC o skladnosti za leti 2013 in 2014 ter ukrepi Šrilanke. V poročilih o skladnosti je navedeno, da je Šrilanka delno upoštevala zahteve, vendar informacije, ki jih je zagotovila Šrilanka, jasno kažejo, da dejanske izvedbe sistema VMS ni bilo. Šrilanka zato na podlagi informacij, zbranih o zmožnosti svojih organov na področju spremljanja, nadzora in obvladovanja, zlasti glede operativnih zmogljivosti za upravljanje svojega ladjevja ter razvoja in izvedbe delujočega sistema VMS, ne izpolnjuje pogojev iz člena 18(3)(g) UNFSA.
(62)
Dejstva iz oddelka 3.3 kažejo, da Šrilanka krši člen 18(3) UNFSA.
(63)
Zato Šrilanka glede na svoje dolžnosti kot država zastave ne izpolnjuje določb iz členov 117 in 118 UNCLOS ter člena 18(3) UNFSA.
(64)
Komisija v skladu s členom 31(3) in (6) uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ter glede na uvodne izjave 314 do 334 sklepa z dne 15. novembra 2012 in razvoj dogodkov po tem datumu meni, da Šrilanka ni izpolnila svojih dolžnosti v zvezi z mednarodnimi pravili, predpisi ter ukrepi za ohranjanje in upravljanje, ki so ji bile naložene z mednarodnim pravom.
3.4 Posebne omejitve držav v razvoju
(65)
Opozoriti je treba, da se Šrilanka v skladu z indeksom človekovega razvoja Združenih narodov (24) šteje za državo s srednjo stopnjo človekovega razvoja (92. mesto od 186 držav). To je potrjeno tudi v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (25), v kateri je Šrilanka uvrščena v skupino držav z nižjim srednjim dohodkom.
(66)
Kot je navedeno v uvodni izjavi 337 sklepa z dne 15. novembra 2012 ni bilo mogoče najti nobenih dokazov, ki bi potrdili, da je razlog za neizpolnjevanje dolžnosti, ki so bile Šrilanki naložene z mednarodnim pravom, nezadosten razvoj. Po 15. novembru 2012 niso bili predloženi dodatni dokazi, ki bi razkrivali, da so ugotovljene pomanjkljivosti posledica pomanjkanja zmogljivosti in upravne infrastrukture.
(67)
Komisija v skladu s členom 31(7) uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ter glede na uvodni izjavi 336 in 337 sklepa z dne 15. novembra 2012 in razvoj dogodkov po tem datumu meni, da stopnja razvoja Šrilanke ne vpliva negativno na njen razvojni status in splošno ravnanje na področju ribolova.
4. SKLEPNA UGOTOVITEV O OPREDELITVI NESODELUJOČE TRETJE DRŽAVE
(68)
Šrilanko je treba na podlagi navedenih ugotovitev v zvezi z njenim neizpolnjevanjem dolžnosti, ki so ji z mednarodnim pravom naložene kot državi zastave, pristanišča, obalni državi ali državi trga, ter nesprejetjem ukrepov za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje v skladu s členom 31 uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova opredeliti kot državo, ki jo Komisija obravnava kot nesodelujočo tretjo državo pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu.
(69)
Pristojni organi držav članic ob upoštevanju člena 18(1)(g) uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova zavrnejo uvoz ribiških proizvodov v Unijo, ne da bi jim bilo treba zahtevati kakršne koli dodatne dokaze ali pošiljati prošnjo za pomoč državi zastave, ko ugotovijo, da so potrdilo o ulovu potrdili organi države zastave, ki je opredeljena kot nesodelujoča država v skladu s členom 31 navedene uredbe. Negativni učinek na trgovino bi bilo treba, kolikor je mogoče, postopoma uvesti, da se deležnikom in gospodarskim subjektom zagotovi dovolj časa od začetka veljavnosti tega izvedbenega sklepa Komisije do morebitnih ukrepov Sveta, da se ob upoštevanju posebnih značilnosti ribiških proizvodov iz Šrilanke in šrilanških podjetij za dobavo, zlasti dejstva, da so to mala in srednje velika podjetja, prilagodijo na nove razmere. Zato bi bilo treba izvajanje tega sklepa odložiti za tri mesece. Odlog izvajanja ne bi smel vplivati na potrebo po hitrem ukrepanju Sveta za pospešeno obravnavo razmer v zvezi z nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovom v Šrilanki.
(70)
Navesti bi bilo treba, da opredelitev Šrilanke kot države, ki jo Komisija za namene tega sklepa obravnava kot nesodelujočo državo, ne izključuje poznejših ukrepov, ki jih lahko Komisija ali Svet sprejme za pripravo seznama nesodelujočih držav.
(71)
Če Svet uvrsti Šrilanko na seznam nesodelujočih tretjih držav v skladu z določbami člena 33 uredbe o preprečevanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, ta predhodni sklep o opredelitvi zastara.
5. POSTOPEK ODBORA
(72)
Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo -
SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:
Člen 1
Demokratična socialistična republika Šrilanka se opredeli kot tretja država, ki jo Komisija obravnava kot nesodelujočo tretjo državo pri boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu.
Člen 2
Ta sklep začne veljati 14. januarja 2015.
V Bruslju, 14. oktobra 2014